title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1160, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
               16.7.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 192/49

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1160,
   annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) (’perusasetus’) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1.   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Sen jälkeen kun oli suoritettu perusasetuksen 5 artiklan mukainen polkumyyntitutkimus, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa. Alkuperäisiin toimenpiteisiin kohdistui myöhemmin erilaisia tarkastelua koskevia tutkimuksia (3). Tämän seurauksena tullin määrä on 0,24 euroa/kg nimeltä mainitun indonesialaisen tuottajan osalta, ja muiden indonesialaisten tuottajien valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,27 euroa/kg, kun tullin määrä puolestaan on 0–0,23 euroa/kg nimeltä mainittujen kiinalaisten tuottajien osalta, ja muiden kiinalaisten tuottajien valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovelletaan jäännöstullia, joka on 0,26 euroa/kg, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

               (2)

               Voimassa olevia toimenpiteitä sovelletaan kaikkeen Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin, lukuun ottamatta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited valmistaman natriumsyklamaatin tuontia. Näille yrityksille määrättiin alun perin nollatulli, koska polkumyyntiä ei todettu (4).

               (3)

               WTO:n valituselimen asiassa ”Mexico — Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” antaman raportin, jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’, mukaisesti kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ei tarkasteltu asetuksella (EY) N:o 435/2004 käyttöön otettujen toimenpiteiden myöhempien tarkistusten yhteydessä, eikä niihin sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä.

         1.2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

               (4)

               Julkaistuaan ilmoituksen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (5) komissio vastaanotti 6 päivänä maaliskuuta 2015 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Pyynnön esitti Productos Aditivos S.A., joka on natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja joka siten edustaa 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta.

               (5)

               Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja toistumiseen sekä unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen ja toistumiseen.

               (6)

               Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 6 päivänä kesäkuuta 2015 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (6).

               (7)

               Komissio myös pani vireille 12 päivänä elokuuta 2015 perusasetuksen 5 artiklan mukaisen tutkimuksen, joka koski yritysten Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited (molempiin yrityksiin viitataan nimellä ’Fang Da’) valmistaman ja unioniin viemän kyseisen tuotteen tuontia, jäljempänä ’5 artiklan mukainen rinnakkainen tutkimus’ (7). Tuonti yrityksestä Fang Dan ei kuulu tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun soveltamisalaan.

         1.3.   Asianomaiset osapuolet

               (8)

               Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan ja Indonesian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.

               (9)

               Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

         1.3.1.   Vertailumaan tuottajat

               (10)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta se harkitsi Indonesian käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (11)

               Kun kuitenkin otetaan huomioon käytettävissä olevat tilastotiedot (ks. jäljempänä johdanto-osan 32 kappale) komissio ilmoitti myös Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, viranomaisille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä ilmoittamaan mahdollisten yhdysvaltalaisten natriumsyklamaatin tuottajien nimet ja tunnistetiedot. Yhdysvaltalaisista natriumsyklamaatin tuottajista ei saatu tietoa. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoa, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa.

         1.3.2.   Otanta

               (12)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

         —   Unionin tuottajia koskeva otanta

               (13)

               Vireillepanoilmoituksessa komissio totesi, että Productos Aditivos S.A. on natriumsyklamaatin ainoa tuottaja unionissa ja se edustaa siten 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Näin ollen otanta ei ollut tarpeen.

         —   Tuojien otanta

               (14)

               Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

               (15)

               Koska ainoastaan yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot, etuyhteydettömiin tuojiin ei ollut tarpeen soveltaa otantaa.

         —   Kiinalaisia ja indonesialaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

               (16)

               Koska tiedossa ei ole, että vientiä harjoittavia tuottajia olisi asianomaisissa maissa useita, vientiä harjoittaviin tuojiin ei ollut tarkoitus soveltaa otantaa.

         1.3.3.   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

               (17)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin ainoalle tuottajalle, kaikille tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Indonesiassa sekä yhdelle etuyhteydettömälle unionin tuojalle ja yhdelle unionin käyttäjille, jotka olivat ilmaisseet kiinnostuksensa tutkimukseen.

               (18)

               Unionin ainoa tuottaja vastasi kyselyyn, ja osittain vastaus saatiin myös yhdeltä unionin käyttäjältä. Kyselyyn ei saatu vastauksia unionin etuyhteydettömiltä tuojilta eikä kiinalaisilta tai indonesialaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta.

               (19)

               Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                              Unionin tuottaja

                                       —

                                       Productos Aditivos S.A., Barcelona, Espanja.

         1.4.   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (20)

               Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         1.5.   Ilmoittaminen osapuolille

               (21)

               Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella lopulliset polkumyyntitoimenpiteet oli tarkoitus pitää voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolet eivät toimittaneet huomautuksia sen jälkeen, kun ilmoitus oli tehty.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (22)

               Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin oleva natriumsyklamaatti, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

               (23)

               Natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, jota käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa makeutusaineena sekä pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.

               (24)

               Natriumsyklamaatti on kemiallisesti puhdas aine. Kuten mikä tahansa puhdas kemiallinen aine, se saattaa kuitenkin sisältää epäpuhtauksia pieniä määriä eli milligrammoja kilogrammassa tuotetta. Epäpuhtauksien pitoisuus, joka määrittyy unionin lainsäädännön mukaan, määrittää natriumsyklamaatin laadun. Natriumsyklamaatilla on kaksi esiintymismuotoa: hydraatti, jonka kosteuspitoisuus on 15 prosenttia, sekä vedetön muoto, jonka kosteuspitoisuus on enintään 1 prosentti. Näillä natriumsyklamaatin kahdella esiintymismuodolla on samat pääasialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset; ainoa ero on makeusasteessa; hydraatti ei ole niin makea vesipitoisuuden vuoksi. Hinnat vaihtelevat samasta syystä. Vedetön muoto on kalliimpi kuin hydraatti. Tässä menettelyssä siis kummatkin natriumsyklamaatin muodot olisi katsottava yhdeksi tuotteeksi.

         2.2.   Samankaltainen tuote

               (25)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

                           —

                           tarkasteltavana oleva tuote;

                           —

                           vientiä harjoittavien tuottajien tuottama, Kiinan ja Indonesian kotimarkkinoilla myymä tuote;

                           —

                           unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

               (26)

               Komissio päätteli sen vuoksi, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   3.1.   Kiina

   3.1.1.   Alustavat huomautukset

               (27)

               Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

               (28)

               Vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät olivat huomattavia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, yksikään toimenpiteiden piiriin kuuluvista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksen aikana. Jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat sen vuoksi tilastotietoihin ja toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin.

         3.1.2.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

   3.1.2.1.   Vertailumaa

               (29)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisella huolellisuudella täsmennettiin markkinataloutta harjoittava kolmas maa hintojen tai laskennallisen arvon vahvistamiseksi, jotta voitiin määrittää normaaliarvo.

               (30)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Indonesiaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille tiedossa oleville indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajille lähetettiin kirjeet ja kyselylomakkeet.

               (31)

               Yksi vientiä harjoittava indonesialainen tuottaja ilmoittautui ja toimitti hyvin vajavaisesti täytetyn lomakkeen. Komissio ei saanut vastauksia tämän jälkeen lähettämiinsä kirjeisiin, joissa se pyysi yritystä täydentämään vastaustaan. Saadut tiedot olivat kaiken kaikkiaan niin vajavaiset, ettei niitä voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseksi. Kyseistä indonesialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei tämän seurauksena voitu enää pitää yhteistyötä tekevänä. Näin ollen Indonesian puolelta kukaan ei toiminut yhteistyössä.

               (32)

               Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotetaan vain unionin alueella sekä kyseisissä kahdessa maassa. Eurostatin tilastotietojen perusteella vaikutti kuitenkin siltä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta vientiin vähäisiä määriä Yhdysvalloista unioniin tarkastelujaksolla. Koska natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä Yhdysvalloissa, kyseessä oli luultavasti luokitteluvirhe, mutta komissio otti kuitenkin yhteyttä Yhdysvaltojen viranomaisiin saadakseen selville, ketkä tuottajat mahdollisesti tuottavat tarkasteltavana olevaa tuotetta Yhdysvalloissa. Tietoja tällaisten tuottajien olemassaolosta ei kuitenkaan saatu.

               (33)

               Näin ollen yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä.

         3.1.2.2.   Normaaliarvo

               (34)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.

               (35)

               Kuten edellä johdanto-osan 30–32 kappaleessa selitetään, yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli vahvistettava hyväksyttävällä perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoi kohtuulliseksi sen, että normaaliarvo perustuisi todennettuihin unionin tuottajan hinta- ja kustannustietoihin.

               (36)

               Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinoiden myynti oli kuitenkin tappiollista. Siksi normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttäen unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat unionin tuottajan toimittamiin tosiasiallisiin tietoihin. Lisätty voittoprosentti perustui kohtuulliseksi arvioituun voittomarginaaliin, jota käytettiin hiljattaisessa polkumyyntitutkimuksessa, joka koski toista makeutusainetta, aspartaamia. Kyseisessä tutkimuksessa komissio totesi alustavassa vaiheessa (8), että 5–10 prosentin (vaihteluväli esitetään tietojen luottamuksellisuuden vuoksi) voitto vastaa kohtuullista voittoa. Siksi komissio katsoo, että kyseinen voitto on kohtuullinen käytettäväksi myös tässä tutkimuksessa normaaliarvon määrittämiseksi laskennallisesti. Perustana käytettiin unionin tuottajan tuottamien ja myymien kahden tuotelajin painotettuja keskimääräisiä kustannustietoja, koska tietoja ei ollut yhteistyön puuttumisen vuoksi käytettävissä kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myymistä tuotelajeista.

         3.1.2.3.   Vientihinta

               (37)

               Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, vientihinta perustettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan (9) mukaisesti kerättyihin tilastotietoihin, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, kaiken tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen, tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautuneen viennin osalta (pois luettuna Fang Da). Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuote oli myyty (tuotelaji), vientihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa.

         3.1.2.4.   Vertailu

               (38)

               Komissio vertaili laskennallista normaaliarvoa ja kiinalaisten viejien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (39)

               Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               (40)

               Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, nämä oikaisut perustuivat yritystä Fang Da koskeviin tosiasiallisiin tietoihin 5 artiklan mukaisessa rinnakkaisessa tutkimuksessa.

         3.1.2.5.   Polkumyyntimarginaali

               (41)

               Polkumyyntimarginaali määriteltiin määräksi, jolla keskimääräinen normaaliarvo ylitti keskimääräisen vientihinnan. Näin saadut tulokset viittaavat yleiseen polkumyyntimarginaaliin, joka on yli 100 prosenttia. Selville saatu polkumyyntimarginaali on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todetut polkumyyntimarginaalit.

         3.1.3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

               (42)

               Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tässä yhteydessä tutkittiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, vientihinnat muihin määräpaikkoihin ja muiden kolmansien maiden markkinoiden vienninvastaanottokyky.

               (43)

               Arviointi perustui ennen kaikkea tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin sekä julkisesti saatavilla oleviin ja/tai tämän tutkimuksen yhteydessä toimitettuihin tietoihin. Muitakin tietolähteitä käytettiin, kuten Eurostatin tuontitilastoja ja asianomaisen maan vientitilastoja.

         3.1.3.1.   Käyttämätön kapasiteetti

               (44)

               Koska yhteistyötä ei tapahtunut, käytettiin tarkastelupyynnössä esitettyjä tietoja, 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa ja Kiinan vientitilastoja. Kiinalainen kapasiteetti arvioitiin varovaisesti käyttäen kapasiteettia koskevia julkisesti saatavilla olevia tietoja ainoastaan yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta (10). Tulokseksi saatiin vähintään 40 000 tonnin kapasiteetti, mutta asiakirja-aineistossa olevien tietojen mukaan on ainakin kaksi muuta kiinalaista tuottajaa (pois luettuna Fang Da) ja sen vuoksi kyseisessä varovaisessa arviossa aliarvioidaan Kiinassa oleva tosiasiallinen kapasiteetti.

               (45)

               Hyödyntäen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia Kiinan vientitilastoja ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisia unioniin tuontia koskevia tilastoja (pois luettuna Fang Da) edellä esitetty arvio viittaa lähes 17 000 tonnin vapaaseen kapasiteettiin Kiinan ja unionin markkinoilla yhteensä tai käyttämättömään kapasiteettiin, joka on yli kolminkertainen unionin markkinoiden kokoon verrattuna.

         3.1.3.2.   Vientihinnat kolmansiin maihin

               (46)

               Kiinan vientitilastojen perusteella kiinalaisten tuottajien muille keskeisille markkinoille (kuten Etelä-Afrikka, Brasilia, Argentiina ja Turkki) suuntaamat hinnat ovat samalla tasolla tai joskus jopa alhaisempia kuin tuottajien unioniin suuntaamat myyntihinnat.

               (47)

               Edellisen perusteella tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään polkuhinnoin myös muilla kolmansilla markkinoilla ja unioni olisi jatkossakin houkutteleva markkina-alue kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

         3.1.3.3.   Kolmansien markkinoiden vienninvastaanottokyky

               (48)

               Natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä elintarvikkeissa, juomissa ja lääkkeissä useilla suurilla kolmansien maiden markkinoilla, myös Yhdysvalloissa. Mikään asiakirja-aineistossa ei viitannut natriumsyklamaatin markkinoiden odotettuun kasvuun muissa kolmansissa maissa, eikä siinä ollut tietoja Kiinan kotimaanmarkkinoiden koosta tai odotetusta kasvusta.

               (49)

               Siksi arvioidaan, että muiden kuin unionin markkinoiden vienninvastaanottokyky on melko alhainen ja unioni olisi näin ollen houkutteleva markkina-alue, jos toimenpiteet kumottaisiin.

         3.1.4.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (50)

               Edellä esitettyjen tekijöiden arviointi osoittaa, että tarkastelun kohteena olevat viejät ovat edelleen vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta erittäin merkittäviä määriä unioniin polkumyyntihinnoin. Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin tapahtuu myös polkuhinnoin. Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti, muiden mittavien markkinoiden puute tällaiselle kapasiteetille sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on näin ollen kannustin suunnata jopa suurempia määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

               (51)

               Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Kiinasta todennäköisesti jatkuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

         3.2.   Indonesia

   3.2.1.   Alustavat huomautukset

               (52)

               Menettelyn vireillepanon jälkeen yksi indonesialainen tuottaja ilmoittautui. Se toimitti vajavaisen vastauksen kyselyyn, minkä jälkeen komissio pyysi yritystä täydentämään kyselylomaketta osana vastauksen puutteellisuutta koskevaa menettelyä. Tähän pyyntöön ei saatu vastausta, joten yhdenkään indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan ei voitu katsoa toimivan yhteistyössä.

               (53)

               Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti Indonesian kotimarkkinahintoja, muihin maihin suuntautuvan viennin hintoja, tuotantoa ja kapasiteettia koskevat tiedot yhteistyötä tekemättömien indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin, myös tarkastelupyyntöön ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

         3.2.2.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

   3.2.2.1.   Normaaliarvo

               (54)

               Koska yhteistyötä ei tapahtunut Indonesian puolelta, käytettiin tarkastelupyynnössä ilmoitettua indonesialaista normaaliarvoa, sillä asiakirja-aineistossa ei ollut saatavilla muita tietoja. Tarkastelupyynnössä indonesialainen normaaliarvo määritettiin laskennallisesti käyttämällä unionin tuottajan kustannusrakennetta mukauttaen kaikki kustannustekijät Indonesian tasolle. Kustannustekijöitä olivat raaka-aineet, henkilöstö, energia ja vesi, huolto, poistot ja yleiskustannukset. Tarkastelupyynnössä tehdyt oikaisut havaittiin kohtuullisiksi. Koska saatavilla ei ollut muita tietoja, tarkastelupyynnössä esitetyt tiedot katsottiin parhaaksi arvioksi indonesialaisesta normaaliarvosta.

         3.2.2.2.   Vientihinta

               (55)

               Koska yksikään indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, vientihintojen vahvistamiseksi oli käytettävä muita saatavilla olevia tietoja. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonti Indonesiasta unioniin lähes tyrehtyi. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaisen tuonnin havaittiin olevan vähäpätöistä (noin 19 tonnia), ja siksi ei voitu käyttää 14 artiklan 6 kohdan mukaisia, tuontia unioniin koskevia tilastoja. Sen sijaan käytettiin Indonesian vientitilastoja vientihintojen vahvistamiseksi. Viennin määräpaikkoja havaittiin olevan 12. Kaikkiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskihintoja käytettiin vertailukohtana vientihinnoille unioniin sitä tilannetta ajatellen, että toimenpiteet kumottaisiin.

         3.2.2.3.   Vertailu

               (56)

               Komissio vertaili laskennallista normaaliarvoa ja indonesialaisten viejien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (57)

               Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               (58)

               Oikaisut tehtiin FOB-vientihintojen muuttamiseksi noudettuna lähettäjältä -tasolle. Koska tarkempia tietoja ei ollut käytettävissä, nämä oikaisut perustuivat yritystä Fang Da koskeviin tosiasiallisiin tietoihin 5 artiklan mukaisessa rinnakkaisessa tutkimuksessa, jota komissio pitää tarkoituksenmukaisena vertailukohtana oikaisujen laskemiseksi. Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö.

         3.2.2.4.   Polkumyyntimarginaali

               (59)

               Polkumyyntimarginaaliksi laskettiin määrä, jolla johdanto-osan 54 kappaleen mukaisesti laskettu normaaliarvo ylitti johdanto-osan 55 kappaleessa vahvistetun vientihinnan. Tämä johti 33,6 prosentin polkumyyntimarginaaliin, joka on korkeampi kuin korkein alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu polkumyyntimarginaali (18,1 %). Tämä osoittaa, että vaikka tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti unioniin oli lähes tyrehtynyt, indonesialaisten yritysten harjoittama kolmansiin maihin suuntautuva vienti polkuhinnoin oli jatkunut tasolla, joka on korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu taso.

         3.2.3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

               (60)

               Komissio tutki, onko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tässä yhteydessä tutkittiin seuraavia tekijöitä: vientihinnat muihin määräpaikkoihin, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Indonesiassa sekä muiden kolmansien maiden markkinoiden vienninvastaanottokyky.

         3.2.3.1.   Käyttämätön kapasiteetti

               (61)

               Koska yhteistyötä ei tapahtunut, komission oli turvauduttava tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin, Eurostatin tietokantaan ja Indonesian vientitilastoihin. Perustuen yhden indonesialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta saatavilla oleviin tietoihin Indonesian kapasiteetti arvioidaan vähintään 10 000 tonniksi. Indonesian vientitilastojen perusteella voitiin todeta, että Indonesian vienti kolmansiin maihin oli 4 700 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimaanmarkkinoille ja unionin markkinoille suuntautuva Indonesian vapaa kapasiteetti voidaan tämän perusteella varovaisesti arvioida 5 300 tonniksi. Olisi pantava merkille, että edellisessä toimenpiteiden päättymistä koskeneessa tarkastelussa (11) Indonesian kokonaiskapasiteetti arvioitiin 18 000 tonniksi vuonna 2008.

               (62)

               Koska saatavilla ei ole tietoja kyseisten kahden indonesialaisen tuottajan kotimaanmyynnistä, vapaa (käytettävissä oleva) kapasiteetti, joka voitaisiin suunnata unionin markkinoille, voidaan arvioida vain summittaisesti. Edellisestä toimenpiteiden päättymistä koskeneesta tarkastelusta saatujen tietojen perusteella kyseisten kahden indonesialaisen yrityksen kotimaanmyynti oli kuitenkin noin 2 000 tonnia, mikä nykyinen kapasiteettiarvio huomioon ottaen jättäisi edelleen 3 300 tonnin kapasiteetin vapaaksi unionin markkinoille. Tämä olisi yli 80 prosenttia unionin markkinoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.2.3.2.   Vientihinnat kolmansiin maihin

               (63)

               Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaista vientiä muihin kolmansiin maihin koskevien Indonesian vientitilastojen perusteella voidaan havaita, että keskimääräiset myyntihinnat kaksilla tärkeimmillä vientimarkkinoilla (Pakistan ja Filippiinit, joiden osuus on yli 50 % Indonesian vientimyynnistä kolmansiin maihin) ovat huomattavasti alhaisemmat kuin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikaiset keskimääräiset myyntihinnat unionissa. Kuten johdanto-osan 55–59 kappaleessa selitetään, polkumyyntimarginaalin havaittiin olevan 33,6 prosenttia, kun Indonesian vientihinnan perustaksi otettiin kaikki vientihinnat kolmansiin maihin. Sen vuoksi unioni olisi houkutteleva markkina-alue vientiä harjoittaville indonesialaisille tuottajille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

         3.2.3.3.   Kolmansien markkinoiden vienninvastaanottokyky

               (64)

               Kuten johdanto-osan 48 ja 49 kappaleessa selitetään, muiden kuin unionin markkinoiden vienninvastaanottokyky katsotaan alhaiseksi. Yhteistyön puuttumisen vuoksi asiakirja-aineistossa ei ole tietoja tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksesta Indonesian kotimarkkinoilla, mutta koska vapaa kapasiteetti on arviolta 5 300 tonnia sekä Indonesian että unionin markkinoilla ottaen huomioon muiden markkinoiden alhainen vienninvastaanottokyky, on selvää, että Indonesialla olisi runsaasti vapaata kapasiteettia kattamaan unionin markkinat.

               (65)

               Näin ollen ei voida odottaa, että Indonesian ylikapasiteetti suunnattaisiin muille kuin unionin markkinoille mitenkään huomattavissa määrin.

         3.2.4.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (66)

               Edellä mainittujen seikkojen arviointi osoitti, että Indonesian vienti muille kuin unionin markkinoille on tapahtunut hinnoin, jotka ovat selvästi alle keskimääräisen hintatason unionissa. Kun otetaan huomioon indonesialaisten viejien suuri käytettävissä oleva kapasiteetti ja se, ettei muita mittavia markkinoita tällaiselle kapasiteetille ole, indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat todennäköisesti suuria määriä polkumyyntihinnoin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

               (67)

               Edellä esitetyt tiedot huomioon ottaen päätellään, että polkumyynti Indonesiasta todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

         4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   4.1.   Alustava huomio

               (68)

               Koska unionin tuotannonala koostuu yhdestä ainoasta tuottajasta ja polkumyynnillä tapahtuva tuonti koskee vähäistä määrää vientiä harjoittavia kiinalaisia ja indonesialaisia tuottajia, vahinkoindikaattorit ja tuontitiedot piti indeksoida liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi.

         4.2.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

               (69)

               Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionissa ainoastaan yksi tuottaja, joka näin ollen muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

         4.3.   Unionin kulutus

               (70)

               Natriumsyklamaattia tuotetaan ainoastaan unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Komissio määritti unionin kulutuksen ottamalla huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja lisäämällä siihen natriumsyklamaatin tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta, siten määriteltyinä kuin johdanto-osan 73 kappaleessa selitetään.

               (71)

               Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Unionin kulutus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin kulutus yhteensä

                           100

                           103

                           93

                           97

                           101

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (72)

               Natriumsyklamaatin kulutus unionissa laski ensin 7 prosenttia vuosina 2011–2013 ja kasvoi sen jälkeen. Kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011.

         4.4.   Tuonti asianomaisista maista

               (73)

               Tässä tutkimuksessa tuonti Kiinasta on koko tuonti Kiinasta, lukuun ottamatta tuontia yrityksestä Fang Da, jota tämä tarkastelu ei koske. Tuonti yrityksestä Fang Da otetaan huomioon ainoastaan unionin koko kulutuksen määrittämiseksi. Yksikään kiinalaisista ja indonesialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, joten komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa olevia tietoja määrittääkseen kyseisistä kahdesta maasta tulevan tuonnin määrän ja hinnat tarkastelujaksolla, sillä tietokannassa oli riittävästi yksityiskohtaista tietoa, joka perustui 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

               (74)

               Kun otetaan huomioon, että tuonnin määrä Indonesiasta on hyvin vähäpätöinen perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisessa merkityksessä, tuontia asianomaisista maista arvioitiin erikseen.

         4.4.1.   Kiina

   4.4.1.1.   Määrä ja markkinaosuus

      Taulukko 2

      Tuontimäärä ja markkinaosuudet

                  Indeksi (2011 = 100)

               2011

               2012

               2013

               2014

               Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

               Tuonnin määrä

               100

               114

               73

               71

               77

               Markkinaosuus

               100

               110

               79

               73

               77

                  Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (75)

               Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 23 prosenttia. Tuonnin määrä kasvoi ensin vuosina 2011–2012 ja laski sitten tuntuvasti, varsinkin erityisen jyrkästi 41 indeksipistettä vuosina 2012–2013. Tämän jälkeen laskua oli edelleen hieman vuosina 2013–2014, minkä jälkeen tuonnin määrä kasvoi 6 indeksipistettä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

               (76)

               Vastaava markkinaosuus tarkastelujaksolla noudatti samanlaista kehitystä, ja laskua oli kaiken kaikkiaan 23 prosenttia.

         4.4.1.2.   Tuontihinnat

               (77)

               Kiinalaisen tuontihintojen kehitys on määritetty ja kehitystä arvioitu erikseen polkumyyntitullien kanssa ja ilman niitä. Tässä tapauksessa tehtiin näin, sillä tullien tasoa muutettiin vuonna 2012, kuten edellä johdanto-osan 1 kappaleessa selitetään, ja hintakehityksen esittäminen polkumyyntitullit mukaan sisällytettyinä mahdollisti näiden muutosten vaikutuksen osoittamisen.

                  Taulukko 3

                  Tuontihinnat (euroa/kg) Indeksi

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           pois luettuna polkumyyntitullit

                           100

                           105

                           105

                           101

                           104

                           mukaan lukien polkumyyntitullit

                           100

                           109

                           112

                           108

                           111

                              Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (78)

               Tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin (muut tuottajat kuin Fang Da) keskimääräiset CIF-hinnat unionin rajalla (hinnat ilman polkumyyntitulleja) nousivat 4 prosenttia.

               (79)

               Kun otetaan huomioon polkumyyntitullien vaikutus, tuontihinnat kasvoivat 11 prosenttia tarkastelujaksolla. Olisi muistutettava mieliin, että toukokuussa 2012 polkumyyntitullit yli kaksinkertaistettiin Rainbow Rich -konserniin kuuluvien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, mikä ilmenee keskimääräisten tuontihintojen nousuna (polkumyyntitullit mukaan lukien) vuodesta 2011 vuoteen 2012.

         4.4.1.3.   Hinnan alittavuus

               (80)

               Koska tämän tarkastelun kohteena olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla unionin markkinoiden riippumattomilta asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuviin keskimääräisiin kiinalaisiin tuontihintoihin. Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuonti Kiinasta tapahtui (tuotelaji), keskimääräisen kiinalaisen tuontihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa.

               (81)

               Vertailusta ilmeni, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan myyntihinnoista oli 22,8 prosenttia, kun otetaan huomioon tuontiin Kiinasta sovellettujen polkumyyntitullien vaikutus. Jos toimenpiteiden piiriin kuuluviin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat polkumyyntitullit lasketaan pois, alittavuuden marginaali olisi 32,3 prosenttia.

         4.4.2.   Indonesia

   4.4.2.1.   Määrä ja markkinaosuus

      Taulukko 4

      Tuontimäärä ja markkinaosuudet

                  Indeksi (2011 = 100)

               2011

               2012

               2013

               2014

               Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

               Tuonnin määrä

               100

               225

               31

               18

               9

               Markkinaosuus

               100

               218

               34

               19

               9

                  Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (82)

               Tarkastelujaksolla Indonesiasta unioniin tapahtuvan natriumsyklamaatin tuonnin määrä ja markkinaosuus laskivat 91 prosenttia. Olisi pantava merkille, että tuonnin absoluuttinen määrä Indonesiasta oli alhainen vuosina 2011 ja 2012, hyvin alhainen vuonna 2013 ja vähäpätöinen vuonna 2014 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka tuonti Indonesiasta vaihteli paljon tarkastelujaksolla, tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää hyvin vähäisenä vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja jopa merkityksettömänä vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

         4.4.2.2.   Tuontihinnat

      Taulukko 5

      Tuontihinnat (euroa/kg) Indeksi

                  Indeksi (2011 = 100)

               2011

               2012

               2013

               2014

               Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

               Pois luettuna polkumyyntitullit

               100

               104

               107

               105

               106

                  Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (83)

               Tarkastelujaksolla Indonesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset CIF-hinnat unionin rajalla kasvoivat 6 prosenttia.

         4.4.2.3.   Hinnan alittavuus

               (84)

               Koska indonesialaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla unionin markkinoiden riippumattomilta asiakkailta veloitettuja painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan perustuviin keskimääräisiin indonesialaisiin tuontihintoihin. Koska tietoja ei ollut saatavilla siitä, missä muodossa tuonti Indonesiasta tapahtui (tuotelaji), keskimääräisen indonesialaisen tuontihinnan laskennassa käytettiin yksinkertaista keskiarvoa.

               (85)

               Vertailusta ilmeni, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali ilmaistuna prosentteina unionin tuotannonalan myyntihinnoista oli 24,1 prosenttia. Jos toimenpiteiden piiriin kuuluviin indonesialaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavat polkumyyntitullit lasketaan pois, alittavuuden marginaali olisi 33,6 prosenttia.

         4.5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   4.5.1.   Yleisiä huomioita

               (86)

               Natriumsyklamaatin tuotannossa on kaksi keskeistä tuotantovaihetta. Ensimmäinen vaihe edellyttää reaktoreiden käyttöä, ja sen aikana raaka-aineet muutetaan raa'aksi (epäpuhtaaksi) natriumsyklamaatiksi. Toisen tuotantovaiheen aikana raaka natriumsyklamaatti on puhdistettava ennen kuin sitä voidaan käyttää, asiaan liittyvät säännökset huomioon ottaen, tuotantoketjun loppupään elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa.

               (87)

               Heinäkuussa 2011 tapahtuneen teknisen häiriön vuoksi (räjähdys tehtaalla) unionin tuotannonala ei voinut toteuttaa ensimmäistä tuotantovaihetta eli reaktoriprosessia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, ja sen oli väliaikaisesti turvauduttava tuotuun natriumsyklamaattiin, jonka puhdistusta jatkettiin, jotta se pystyi ylläpitämään kaupallista toimintaansa.

               (88)

               Koska unionin tuottajalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin turvautua väliaikaisesti tuontiin ja kun otetaan huomioon tuonnin rajallinen kesto ja vähäiset tuontimäärät tarkastelujaksolla, tämä häiriötilanne ja sen seuraukset eivät mitätöi edellä esitettyjä päätelmiä unionin tuotannonalan määritelmästä. Sillä oli kuitenkin tuntuva vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuosina 2011–2012 eli tarkastelujakson alussa erityisesti kapasiteetin, tuotannon ja myyntimäärien sekä tuotavuusindikaattoreiden osalta. Sillä oli myös jonkin verran – vaikkakin vain vähän – vaikutusta tuonnin kehitykseen. Nämä tekijät otetaan huomioon arvioitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä.

               (89)

               Tässä yhteydessä ja tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahingon määrittämistä varten komissio arvioi taloudellisia indikaattoreita niiden tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostavaa unionin ainoaa tuottajaa.

               (90)

               Komission arvioimat unionin ainoaa tuottajaa koskevat taloudelliset indikaattorit olivat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

         4.5.2.   Vahinkoindikaattorit

   4.5.2.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (91)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä

                           100

                           104

                           189

                           159

                           157

                           Tuotantokapasiteetti

                           100

                           114

                           171

                           171

                           171

                           Kapasiteetin käyttöaste

                           100

                           91

                           110

                           93

                           92

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (92)

               Tuotanto kasvoi kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla 57 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 87 kappaleessa ja jäljempänä 93 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalan tuotanto oli kuitenkin epätavallisen vähäistä vuosina 2011–2012. Vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tuotantotaso laski jyrkästi, 32 indeksipistettä.

               (93)

               Tuotantokapasiteetti puolestaan nousi tuntuvasti tarkastelujaksolla (71 %), mutta tämän kehityksen selittää vuosien 2011 ja 2012 epätavallisen alhainen taso, joka johtui edellä mainitusta häiriöstä tuotantolaitoksessa. Tuotantokapasiteetti laskettiin niiden kuukausien lukumäärän perusteella, joina unionin tuotannonala pystyi tuottamaan itse natriumsyklamaattia, eli vain 7 kuukautta vuonna 2011, 8 kuukautta vuonna 2012 ja 12 kuukautta muina ajanjaksoina. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

               (94)

               Kapasiteetin käyttöaste aleni 8 prosenttia vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuodesta 2013 lasku oli huomattavaa tuotantomäärän alenemisen myötä.

         4.5.2.2.   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (95)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä

                           100

                           69

                           146

                           108

                           104

                           Markkinaosuus

                           100

                           67

                           157

                           111

                           104

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (96)

               Myyntimäärä unionin markkinoilla ja vastaava markkinaosuus noudattivat samaa kehityssuuntausta tarkastelujaksolla. Ne kasvoivat yleisesti ottaen 4 prosenttia.

               (97)

               Koska näissä luvuissa näkyy ainoastaan unionin tuotannonalan itse tuottama natriumsyklamaatti, vuosien 2011 ja 2012 tasot olivat epätavallisen alhaiset, mikä johtui edellä johdanto-osan 87 ja 93 kappaleessa mainituista syistä. Vuodesta 2013 lähtien, jolloin unionin tuotannonalan oma natriumsyklamaatin tuotanto oli taas käynnissä, unionin tuotannonalan myynti laski 42 indeksipistettä tilausten menettämisen vuoksi.

               (98)

               Myös markkinaosuus aleni tuntuvasti vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin kulutus sitä vastoin kasvoi 8 indeksipistettä.

         4.5.2.3.   Kasvu

               (99)

               Unionin tuotannonalan tilanne parani vuosina 2011–2013, kun tuotannonala pystyi lisäämään tuotantoaan, tuotantokapasiteettiaan, myyntiään ja markkinaosuuttaan. Kasvu johtui kahdesta seikasta i) polkumyyntitullien korotuksesta tiettyjen vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta, sillä tullit kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012 ja ii) siitä seikasta, että unionin tuotannonala pystyi taas itse tuottamaan natriumsyklamaattia 12 kuukautta vuonna 2013 verrattuna vain 7 kuukauteen vuonna 2011 ja 8 kuukauteen vuonna 2012.

               (100)

               Jos räjähdystä ei olisi tapahtunut heinäkuussa 2011, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja markkinaosuudet olisivat olleet paljon suuremmat vuosina 2011 ja 2012, koska unionin tuotannonala olisi voinut toimittaa asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia sen sijaan, että se toi natriumsyklamaattia ja jatkojalosti (puhdisti) sitä elokuusta 2011 toukokuuhun 2012. Tämän seurauksena tuotannon, myynnin ja markkinaosuuksien kasvu vuosina 2011–2013 olisi ollut paljon vähäisempää. Tuotantokapasiteetti puolestaan olisi jopa jäänyt vuoden 2013 tasolleen koko tarkastelujakson ajaksi. Vuodesta 2013 alkaen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka kaikki edellä mainitut määrään liittyvät kehityssuuntaukset, lukuun ottamatta tuotantokapasiteettia, kääntyivät täysin päinvastaisiksi. Vaikka unionin kulutus seurasi kasvavaa suuntausta vuodesta 2013 alkaen, unionin tuotannonala itse asiassa koki taloudellista laskua. Samaan aikaan unionin tuotannonalan kannattavuus pysytteli vahvasti negatiivisena koko tarkastelujakson, mikä rajoitti unionin tuotannonalan kasvunäkymiä.

         4.5.2.4.   Työllisyys ja tuottavuus

               (101)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 8

                  Työllisyys ja tuottavuus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           100

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Tuottavuus (tuotantomäärä verrattuna työntekijöiden määrään)

                           100

                           104

                           180

                           151

                           150

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (102)

               Vaikka unionin tuotannonala ei pystynyt itse tuottamaan natriumsyklamaattia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, se päätti säilyttää työllisyyden vakaana tuolla ajanjaksolla, koska vähennyksiä pidettiin liian kalliina ja tarpeettomina. Vaikka yksi työntekijä irtisanottiin vuonna 2012, työllisyyden taso ei muuttunut vuosina 2011–2012, sillä unionin tuotannonala palkkasi uuden työntekijän samana vuonna. Työntekijöiden lukumäärä kasvoi hieman vuonna 2013 ja pysytteli sen jälkeen vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

               (103)

               Tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuteen kohdistui samanlaisia vaikutuksia kuin edellä on esitetty muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta. Samaan tapaan kuin tuotanto, tuottavuus oli poikkeuksellisen alhaisella tasolla vuosina 2011 ja 2012 ja kasvoi sitten jyrkästi lähes 80 indeksipistettä vuonna 2013. Tämän jälkeen se tilausten menettämisen vuoksi kuitenkin aleni 30 indeksipistettä vuonna 2014 ja pysytteli tällä tasolla tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

         4.5.2.5.   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (104)

               Käytössä on ollut polkumyyntitoimenpiteitä, jotka on suunnattu indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamaa tuontia vastaan ja kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, lukuun ottamatta yritystä Fang Da, harjoittamaa tuontia vastaan vuodesta 2004 alkaen.

               (105)

               Kuten edellä on todettu, indonesialaisten ja kiinalaisten (yritystä Fang Da lukuun ottamatta) polkumyyntimarginaalit tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen on merkittävä, kun otetaan huomioon huomattavien natriumsyklamaattimäärien tuonnin jatkuminen polkumyyntihinnoin kiinalaisilta tuottajilta.

         4.5.2.6.   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (106)

               Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Myyntihinnat unionissa

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta

                           100

                           105

                           103

                           107

                           106

                           Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotanto-kustannukset

                           100

                           107

                           97

                           95

                           96

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (107)

               Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi ensin 5 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja pysytteli sitten vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka.

               (108)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 7 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja sitten laskivat 10 indeksipistettä vuonna 2013 verrattuna vuoteen 2011. Vuodesta 2013 alkaen ne pysyttelivät vakaana tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Nämä muutokset johtuivat lähinnä raaka-ainekustannusten heilahtelusta.

               (109)

               Edellä esitetyn osalta olisi mainittava, ettei unionin tuotannonala pystynyt tarkasti erottelemaan puhdistuskustannuksia kaikista tuotantokustannuksista. Tämän seurauksena vuosien 2011 ja 2012 indekseissä, toisin kuin vuosien 2013 ja 2014 sekä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson indekseissä, näkyvät myös unionin tuotannonalan tuoman natriumsyklamaatin puhdistuskustannukset.

               (110)

               Edellä esitetty huomioon ottaen olisi tulkittava varovasti vuosien 2011–2012 ja myöhempien ajanjaksojen kehityssuuntauksia, sillä kehitykseen on vaikuttanut – vaikkakin vain vähän – se seikka, että vuosien 2011–2012 indeksit perustuivat erilaisiin tietosarjoihin.

               (111)

               Joka tapauksessa keskimääräiset yksikkömyyntihinnat jäivät koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä alle edellä olevassa taulukossa ilmoitettujen unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten.

         4.5.2.7.   Työvoimakustannukset

               (112)

               Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           100

                           127

                           115

                           102

                           95

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (113)

               Keskimääräiset työvoimakustannukset alenivat 5 prosenttia koko tarkastelujaksolla. Kustannukset kuitenkin ensin kasvoivat 27 prosenttia vuonna 2012 – lähinnä tämä johtui irtisanotulle työntekijälle maksetuista korvauksista – ja alenivat tämän jälkeen tasaisesti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka, jolloin ne laskivat 5 prosenttia alle niiden vuoden 2011 tason.

         4.5.2.8.   Varastot

               (114)

               Unionin ainoan tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 11

                  Varastot

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot

                           100

                           258

                           339

                           406

                           708

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

                           100

                           249

                           179

                           255

                           451

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (115)

               Tarkastelujaksolla loppuvarastot ilmaistuna prosenttiosuutena tuotannosta vaihtelivat tuntuvasti. Ensin ne kasvoivat vuosina 2011–2012, jonka jälkeen ne seuraavana vuonna laskivat ja lopulta kasvoivat huomattavasti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujaksolla 351 indeksipistettä. Tämä kasvu johtui osittain siitä, ettei unionin tuottaja pystynyt myymään tuotteitaan, koska se joutui kilpailemaan alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin kanssa, mutta se johtui myös siitä, että varastot olivat vuonna 2011 epätavallisen pienet johtuen edellä johdanto-osan 87 kappaleessa selitetystä teknisestä häiriöstä.

         4.5.2.9.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (116)

               Unionin ainoan tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 12

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kannattavuus

                           – 100

                           – 111

                           – 82

                           – 61

                           – 69

                           Kassavirta

                           100

                           – 500

                           – 1 107

                           – 559

                           – 766

                           Investoinnit

                           100

                           203

                           15

                           0

                           0

                           Investointien tuotto

                           – 100

                           – 42

                           – 104

                           – 79

                           – 77

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (117)

               Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla natriumsyklamaatin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä johdanto-osan 109 kappaleessa mainitaan, tuotantokustannukset, joiden perusteella määritettiin vuosien 2011–2012 voiton/tappion taso, pystyttiin vahvistamaan vain yleisesti ottaen, eli ne sisältävät myös tuotuun natriumsyklamaattiin liittyvät kustannukset. Tämä huomioon ottaen kannattavuuslukujen arviointi osoitti, että unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita koko tarkastelujakson ajan. Tappiot olivat erityisen suuria vuosina 2011–2012, mutta tilanne koheni vuoden 2013 jälkeen.

               (118)

               Nettokassavirta osoittaa unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys ilmaistuna suhteessa natriumsyklamaatin kokonaismyyntiin (12) oli positiivinen vuonna 2011 ja kääntyi sitten hyvin negatiiviseksi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

               (119)

               Ainoan merkittävät investoinnit tehtiin vuosina 2011–2013, ja ne liittyvät yksinomaan vuonna 2011 tapahtuneen räjähdyksen vahingoittamien tuotantovälineiden korvaamiseen uusilla. Vakuutus kattoi investoinnit kokonaan.

               (120)

               Investointien tuotto koostuu voitosta, joka ilmaistaan prosentteina käyttöomaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Se oli hyvin negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.

               (121)

               Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kärsimät tappiot, tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni vakavasti.

         4.5.3.   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (122)

               Vaikka jotkin unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, myynti, markkinaosuus ja kannattavuus, paranivat vuosina 2011–2012 ja vuonna 2013, tähän kehitykseen vaikutti vain osittain aito markkinakehitys, joka oli seurausta siitä, että joillekin vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille asetettiin korkeammat polkumyyntitullit toukokuussa 2012.

               (123)

               Itse asiassa, kuten johdanto-osan 99 kappaleessa todetaan, kyseistä parannusta voi huomattavassa määrin selittää myös i) tehtaalla heinäkuussa 2011 tapahtunut räjähdys, ii) se seikka, ettei unionin tuotannonala pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia itse kyseisen räjähdyksen seurauksena elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana, ja iii) tuotannonalan paluu täyteen 12 kuukauden tuotantoprosessiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun tuhoutuneet tuotantolinjat oli korvattu uusilla. Näiden indikaattoreiden kasvu vuoteen 2013 mennessä olisi selvästi ollut huomattavasti vähäisempää, jos räjähdystä ei olisi tapahtunut.

               (124)

               Edellä mainittu myönteinen kehitys muuttui selkeästi vuodesta 2013 alkaen, sillä unionin tuotannonalan tuotanto, myynti, tuottavuus ja markkinaosuus heikkenivät tuntuvasti.

               (125)

               Lisäksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysytteli koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä vaikeana. Erityisesti unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat kaiken kaikkiaan hyvin negatiivisia tuloksia.

               (126)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         4.6.   Vahingon jatkumisen todennäköisyys

   4.6.1.   Alustava huomio

               (127)

               Kuten edellä johdanto-osan 122–126 kappaleessa päätellään, unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tuonti Kiinasta pysyi tuntuvana, mutta tuonti Indonesiasta oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (128)

               Sen arvioimiseksi, miten todennäköisesti vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, arvioitiin toisaalta Kiinasta ja toisaalta Indonesiasta tapahtuvan tuonnin tosiasiallisia ja mahdollisia vaikutuksia unionin tuotannonalaan perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuonnin mahdollinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen määritettiin i) viejien käyttämättömän kapasiteetin perusteella; ii) polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrän todennäköisen kehityksen perusteella sekä iii) Kiinasta ja Indonesiasta tapahtuvan tuonnin hintatason perusteella.

         4.6.2.   Kiina

               (129)

               Vaikka tuonti Kiinasta väheni tarkastelujaksolla (ks. edellä taulukko 2), se pysyi huomattavana markkinaosuuden ollessa 40–60 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 81 kappaleessa mainitaan, vastaavat hinnat alittavat merkittävästi unionin hinnat: 23 prosenttia, kun huomioon otetaan voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus. Ei ole epäilystäkään siitä, että tuontimäärien ja hintatason ollessa tällaiset polkumyynnillä tapahtuvalla tuonnilla Kiinasta on hintoja alentava vaikutus unionin markkinoilla, mikä myös lisää unionin tuotannonalan kärsimää vahinkoa.

               (130)

               Kun arvioidaan Kiinasta tulevan tuonnin mahdollista vaikutusta, jos toimenpiteet kumottaisiin, olisi ensin muistutettava mieliin edellä esitetyn arvioinnin Kiinassa käytettävissä olevasta kapasiteetista (ks. edellä johdanto-osan 45 kappale) osoittaneen, että tarkastelun piiriin kuuluvien kiinalaisten yritysten vapaa kapasiteetti on ainakin kolme kertaa unionin markkinoiden kokoinen. Lisäksi todettiin, että unioni on edelleen houkutteleva markkina-alue kiinalaisille viejille – minkä osoittaa myös tuonnin nykyinen taso – ja että ainakin osa lisänä olevasta ylikapasiteetista vietäisiin unioniin, jos toimenpiteet kumottaisiin.

               (131)

               Kun otetaan huomioon polkumyynnin ja hintojen alittavuuden tuntuvat tasot – varsinkin kun lasketaan pois voimassa olevien polkumyyntitullien vaikutus – edellä mainitut unioniin suuntautuvat viennin lisämäärät toteutettaisiin polkuhinnoin ja alittaisivat huomattavasti unionin tuottajan hinnat ja kustannukset.

               (132)

               Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus todennäköisesti edelleen aiheuttaisi ja jopa lisäisi vahinkoa unionin tuotannonalalle, joka on jo nykyään vaikeassa asemassa.

         4.6.3.   Indonesia

               (133)

               Tuonti Indonesiasta unionin markkinoille oli lähes olematonta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja siksi arvioinnissa keskitytään tuonnin todennäköiseen kehitykseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.

               (134)

               Edellä mainittu arviointi on osoittanut, että Indonesialla olisi käyttämätöntä kapasiteettia, joka kattaisi natriumsyklamaatin unionin markkinat lähes kokonaisuudessaan. Perustuen kolmansien maiden markkinoille suuntautuviin indonesialaisiin vientihintoihin ja ottaen huomioon, että natriumsyklamaatin käyttö on kiellettyä elintarvikkeissa, juomissa ja lääkkeissä useilla isoilla kolmansien maiden markkinoilla, on hyvin todennäköistä, että Indonesia aloittaisi uudelleen vientinsä unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

               (135)

               Hintojen osalta tutkimus on osoittanut, että vienti Indonesiasta kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja hinnat olivat yleisesti ottaen alhaisia ja paljon alhaisempia kuin unionin tuottajan hinnat ja kustannukset.

               (136)

               Edellisen perusteella voidaan päätellä olevan hyvin todennäköistä, että Indonesia alkaisi uudelleen viedä huomattavat määrät natriumsyklamaattia unioniin polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin, jotka alittaisivat unionin tuotannonalan hinnan, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tällä olisi hyvin todennäköisesti se seuraus, että unionin tuotannonalan nykyisellään kärsimä merkittävä vahinko jatkuisi ja tuotannonalan tilanne jopa heikkenisi.

         4.7.   Päätelmät

               (137)

               Edellä esitetyn perusteella päätellään, että vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

         5.   UNIONIN ETU

               (138)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien edut.

               (139)

               Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (140)

               Tällä perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden mukaisesti olisi pääteltävä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista edellä esitetyistä päätelmistä huolimatta.

         5.1.   Unionin tuotannonalan etu

               (141)

               Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että huolimatta voimassa olevista Indonesiaan ja Kiinaan (lukuun ottamatta yritystä Fang Da) kohdistuvista toimenpiteistä unionin tuotannonala säilyi koko tarkastelujakson ajan tappiollisena ja menetti tuotantoa, myyntimääriä ja markkinaosuutta unionin markkinoilla. Samalla ajanjaksolla tuonti Kiinasta pysytteli huomattavana ja alitti unionin tuotannonalan hinnat. Kuten edellä on selitetty, jos toimenpiteet kumottaisiin, on hyvin todennäköistä, että tuonti Kiinasta (yritys Fang Da pois lukien) kasvaa edelleen ja tuonti Indonesiasta alkaa uudelleen polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin. Edellä todettiin voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen johtavan todennäköisesti siihen, että unionin tuotannonalan jo ennestään vaikea tilanne heikkenisi edelleen ja lopulta tuotannonala ehkä joutuisi lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon kokonaan, mikä johtaisi työpaikkojen ja vaihtoehtoisten toimituslähteiden menetykseen unionissa.

               (142)

               Jos toimenpiteet säilytettäisiin voimassa, odotetaan, että unionin tuotannonala pystyisi nostamaan hintojaan, lisäämään tuotantoaan ja määriään sekä asteittain palaamaan kannattavaksi.

               (143)

               Sen vuoksi komissio katsoi, että Kiinaan ja Indonesiaan kohdistuvien toimenpiteiden voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         5.2.   Tuojien/kauppiaiden etu

               (144)

               Tuojat/kauppiaat eivät toimineet yhteistyössä. Koska yhteistyötä ei tapahtunut, on kohtuullista otaksua, ettei tarkasteltavana oleva tuote muodosta pääosaa tuojien/kauppiaiden liikevaihdosta ja ettei ole seikkoja, jotka viittaisivat siihen, että tuojiin/kauppiaisiin kohdistuisi suhteettomia vaikutuksia, jos toimenpiteet säilytettäisiin voimassa.

         5.3.   Käyttäjien etu

               (145)

               Tässä tutkimuksessa ainoastaan yksi käyttäjä toimi osittain yhteistyössä.

               (146)

               Tarkasteltavana olevan tuotteen tärkeimmät loppukäyttäjät unionissa toimivat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Natriumsyklamaatin tuontia koskeneissa aiemmissa tutkimuksissa todettiin, että natriumsyklamaatin osuus tuotantokustannuksista oli niin alhainen, ettei polkumyyntitullien asettamisella ollut merkitystä. Tälle antoi vahvistuksen kyselyyn annettu osittainen vastaus, jonka komissio sai edellä mainitulta käyttäjältä. Koska tässä tutkimuksessa ei saatu muita vastauksia elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudelta, on kohtuullista otaksua, että vaikutus käyttäjiin ei olisi tuntuva, jos toimenpiteiden voimassaoloa pidennettäisiin.

               (147)

               Kun otetaan huomioon edellä esitetty havainto, jonka mukaan unionin tuotannonala saattaa joutua lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon, jos toimenpiteitä ei toteuteta, ja koska natriumsyklamaatin tuottajia on koko maailmassa ainoastaan muutamia, toimenpiteet todennäköisesti jopa hyödyttävät käyttäjiä sikäli kuin niillä säilytetään natriumsyklamaatin tuotanto unionissa ja käyttäjien vapaus hankkia eri kilpailevien tuottajien tuottamaa natriumsyklamaattia.

         5.4.   Unionin etua koskevat päätelmät

               (148)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi, ettei ollut pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinasta ja Indonesiasta tulevaa tuonti koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

         6.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

               (149)

               Edellä esitettyjen huomioiden perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksella (EU) N:o 492/2010, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 398/2012, käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited olisi jätettävä näiden toimenpiteiden ulkopuolelle, sillä polkumyyntiä ei havaittu kyseisten viejien osalta alkuperäisessä tutkimuksessa.

               (150)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodiin 2929900010) kuuluvan natriumsyklamaatin tuonnissa.
   2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

               Maa

               Yritys

               Polkumyyntitullin määrä (euroa kilogrammalta)

               Taric-lisäkoodi

               Kiinan kansantasavalta

               Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd, Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Kiinan kansantasavalta; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd, No 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Kiinan kansantasavalta

               0,23

               A473

               Kiinan kansantasavalta

               Kaikki muut yritykset (paitsi Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited – TARIC-lisäkoodi A471  ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited – TARIC-lisäkoodi A472 )

               0,26

               A999

               Indonesia

               PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1- D2, Jalan Pakin No 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesia

               0,24

               A502

               Indonesia

               Kaikki muut yritykset

               0,27

               A999

         3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn natriumsyklamaatin (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
   4.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (13) 131 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
   5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2016.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 435/2004, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1).

      (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 492/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 140, 8.6.2010, s. 2), neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 398/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta (EUVL L 124, 11.5.2012, s. 1).

      (4)  Ks. alaviite 2.

      (5)  EUVL C 374, 22.10.2014, s. 4.

      (6)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 189, 6.6.2015, s. 2).

      (7)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited osalta (EUVL C 264, 12.8.2015, s. 32).

      (8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa (EUVL L 50, 26.2.2016, s. 4).

      (9)  Edellä mainittu 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta sisältää tietoja polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteiden tai -tutkimusten kohteena olevien tuotteiden tuonnista niin menettelyn kohteena olevista maista ja vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin muista kolmansista maista ja muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta perustuen 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

      (10)  http://www.rainbowrich.com/factory/index.html

      (11)  Ks. alaviite 3.

      (12)  Päinvastoin kuin taulukossa 7 ilmoitettu myynti tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettu kokonaismyynti kattaa unionin tuotannonalan oman natriumsyklamaatin ja vuosina 2011 ja 2012 tuotuun ainekseen perustuvan natriumsyklamaatin myynnin niin unionin markkinoilla kuin vientimarkkinoilla.

      (13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 144/2012, annettu 16 päivänä helmikuuta 2012 , tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

text:
               21.2.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 48/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 144/2012,
   annettu 16 päivänä helmikuuta 2012,
   tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

               (2)

               Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

               (3)

               Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

               (4)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 16 päivänä helmikuuta 2012.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         Algirdas ŠEMETA

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

      LIITE

                  Tavaran kuvaus

                  Luokittelu
                  (CN-koodi)

                  Perusteet

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Laite, joka on yhdessä kotelossa, jonka mitat ovat noin 31 × 20 × 5 cm, ja joka koostuu seuraavista osista:

                              —

                              mikroprosessori,

                              —

                              digitaalinen DVB-S/DVB-T -kaksoisviritin,

                              —

                              flash-muisti, ja

                              —

                              älykortinlukija, joka mahdollistaa ehdollisen pääsyn palveluntarjoajan palveluihin.

                        Laitteessa on seuraavat liitännät:

                              —

                              satelliittiantennituloliitäntä,

                              —

                              maanpäälliseen vastaanottoon tarkoitettu antennituloliitäntä,

                              —

                              maanpäälliseen vastaanottoon tarkoitettu antennilähtöliitäntä,

                              —

                              Ethernet (RJ-45),

                              —

                              kaksi USB-liitäntää,

                              —

                              HDMI-liitäntä,

                              —

                              kaksi SCART-liitäntää,

                              —

                              kaksi RCA-audiolähtöliitäntää,

                              —

                              S/PDIF-liitäntä (optinen digitaalinen audiolähtöliitäntä), ja

                              —

                              paikka kiintolevylle.

                        Vaihtokelpoinen kiintolevy voidaan kiinnittää tullille esittämisen jälkeen. Kiintolevyt voidaan säilyttää tallennettujen tiedostojen katselemiseksi myöhemmin ainoastaan tällä laitteella.
                  Tullille esitettäessä laite pystyy vastaanottamaan ja avaamaan digitaalitelevisiosignaaleja (sekä ilmaiskanavat että palveluntarjoajan ohjelmat). Laitteella saa myös internet-yhteyden Ethernet-liitännän kautta.
                  Laite pystyy vastaanottamaan ja avaamaan ääni-/videotiedostoja automaattisesta tiedonkäsittelylaitteesta niin sanotun ”home gateway” -reitittimen kautta.
                  Laite pystyy toistamaan ääni-/videotiedostoja ulkoisesta tietolähteestä (kuten kiintolevyltä tai USB-muistista) USB-liitännän kautta.
                  Laite pystyy tallentamaan ja toistamaan vastaanotetut digitaaliset televisiosignaalit.

                  8528 71 15

                  Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 3 yleisen tulkintasäännön c alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 8528, 8528 71 ja 8528 71 15 nimiketekstien mukaisesti.
                  Laite on yhdistelmäkone, joka pystyy suorittamaan sekä nimikkeen 8521 että nimikkeen 8528 toiminnot.
                  Ottaen huomioon laitteen ominaisuudet, kumpaakaan näistä toiminnoista ei pidetä laitteen XVI jakson 3 huomautuksessa tarkoitettuna pääasiallisena toimintona.
                  Sen vuoksi tavara on luokiteltava numerojärjestyksessä viimeisimpään eli nimikkeeseen 8528.
                  Vaikka laitteessa on vaihtokelpoisia kovalevyjä, valmius toistaa sisältöä ulkoisista tietovälineistä ja valmius tallentaa vastaanotettuja ilmaiskanavia, sen olennainen ominaisuus on silti nk. ”tietoliikennevalmiudella varustettu sovitin eli set-top box”.
                  Sen vuoksi tavara on luokiteltava CN-koodiin 8528 71 15 kuuluvaksi tietoliikennevalmiudella varustetuksi sovittimeksi (set-top box).