title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/823, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2018, Turkin tasavallasta peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa sovellettavia tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

text:
               5.6.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 139/14

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/823,
   annettu 4 päivänä kesäkuuta 2018,
   Turkin tasavallasta peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa sovellettavia tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 19 artiklan 4 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Komissio otti tukien vastaisen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, pohjalta täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/309 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin Turkista peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

         1.2   Osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö

               (2)

               Egeanmeren viejien järjestö, jäljempänä ’hakija’, pyysi 13. maaliskuuta 2017, että tasoitustulleista tehtäisiin osittainen välivaiheen tarkastelu.

               (3)

               Pyynnössä esitettiin näyttöä siitä, että suorien tuotantotukien täytäntöönpanoon vuonna 2016 tehty muutos oli johtanut kirjolohen tuottajien tukitason merkittävään alenemiseen ja että tästä syystä toimenpiteet tukien tasaamiseksi eivät enää olisi tarpeen. Hakija esitti myös, että muutos olisi luonteeltaan pysyvä. Hakijan mukaan voimassa olevaa toimenpidettä olisi tästä syystä tarkasteltava uudelleen.

         1.3   Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano

               (4)

               Todettuaan, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemista varten oli olemassa riittävää näyttöä, komissio ilmoitti 20 päivänä heinäkuuta 2017Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (3), osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta perusasetuksen 19 artiklan nojalla.

         1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

               (5)

               Tarkastelua koskeva tutkimus kattoi 1. heinäkuuta 2016 ja 30. kesäkuuta 2017 välisen ajan. Arvioidakseen, oliko kirjolohen tuottajien tukeminen vähentynyt alkuperäisen tutkimuksen jälkeen ja oliko muutos luonteeltaan pysyvä, komissio analysoi myös Turkin kirjolohen tuottajille myöntämien tukien kokonaismäärät alkuperäisen tutkimusajanjakson (1 päivästä tammikuuta31 päivään joulukuuta 2013) jälkeen.

         1.5   Tutkimuksen osapuolet

               (6)

               Komissio ilmoitti hakijalle, tunnetuille vientiä harjoittaville tuottajille Turkissa, unionin tuottajille, asianomaisiksi tiedetyille käyttäjille ja kauppiaille, unionin tuottajia edustaville järjestöille ja Turkin viranomaisille osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta.

               (7)

               Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkemyksiään kirjallisesti ja pyytämään kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan kuluessa.

               (8)

               Kaksi asianomaista osapuolta esitti näkökantansa puolustaakseen tarvetta pitää toimenpiteet voimassa. Yksi osapuoli, Tanskan vesiviljelijöiden järjestö (Danish Aquaculture Association, joka edustaa valituksen tekijää alkuperäisessä tutkimuksessa), katsoi, etteivät perusasetuksen 19 artiklassa säädetyt edellytykset täyty. Se katsoi, että pyynnössä esitetyt tiedot olivat epätäydelliset ja antoivat epätarkan kuvan Turkin kirjolohen tuottajien saamista tuista. Se katsoi lisäksi, ettei Turkin tekemiä muutoksia voitu pitää ”luonteeltaan pysyvinä”. Toinen osapuoli, espanjalainen vesiviljelijöiden järjestö, katsoi myös, että tasoitustoimenpiteet olisi pidettävä voimassa ja että Turkista tulevan tuonnin hinnat ovat alhaisemmat kuin unionin kirjolohen tuottajien hinnat.

         1.6   Turkissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

               (9)

               Vientiä harjoittavien tuottajien suuren määrän vuoksi komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa vientiä harjoittavien tuottajien suhteen otantaa perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

               (10)

               Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Turkissa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi se pyysi Turkin tasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. Vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot lähetettiin yhteensä yli seitsemäänkymmeneen yritykseen Turkissa.

               (11)

               Kaksikymmentäseitsemän vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 27 artiklan 1 kohdan mukaisesti alustavasti otantaan viisi tuottajaa / tuottajien ryhmää, joihin sisältyi kolme unioniin suuntautuvan viennin määrällä mitattuna suurinta vientiä harjoittavaa tuottajaa / tuottajien ryhmää ja kaksi pienempää tuottajaa / tuottajien ryhmää. Komissio katsoi ehdotetun otoksen olevan edustava.

               (12)

               Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Kaksi vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, KLC Group ja Sagun Group, pyysivät päästä mukaan otokseen. Komissio päätti lisätä otokseen KLC Groupin sen suuren vientimäärän vuoksi, jotta järjestelmän muutoksen vaikutukset alaan voitaisiin tutkia asianmukaisesti. Tutkimukseen käytettävissä olevan ajan rajallisuuden vuoksi komissio päätti evätä Sagun Groupin esittämän otokseen sisällyttämistä koskevan pyynnön (4).

               (13)

               Lopullinen otos koostui näin ollen seuraavista vientiä harjoittavista tuottajista / tuottajien ryhmistä ja niihin etuyhteydessä olevista yrityksistä:

                           —

                           ADA SU Group;

                           —

                           ALIMA Group;

                           —

                           GMS Group;

                           —

                           KLC Group;

                           —

                           Mittos Su Ürünleri;

                           —

                           Özpekler Group.

               (14)

               Lopullisella otoksella katetaan noin 71 prosenttia unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana viedyistä tarkasteltavana olevan tuotteen määristä. Komissio katsoi, että otos oli edustava ja että komissio pystyi sen perusteella analysoimaan asianmukaisesti Turkin tekemien muutosten vaikutukset kaikkiin kyseisen alan yrityksiin.

         1.7   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

               (15)

               Komissio pyysi ja todensi kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina Turkin käyttöönottamien suorien tukien järjestelmään tehtyjen muutosten vaikutusten arvioimiseksi.

               (16)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet kuudelle otokseen sisällytetylle vientiä harjoittavalle tuottajalle / tuottajien ryhmälle sekä Turkille. Kaikilta kyseisiltä osapuolilta saatiin täydelliset vastaukset kyselylomakkeisiin.

               (17)

               Komissio todensi tietoja yhden otokseen sisällytetyn vientiä harjoittavan tuottajien ryhmän, Alima Groupin, tiloissa. Komissio kävi tarkastuskäynnillä myös Turkin viranomaisten tiloissa. Kohdassa 4.3.4 esitettyjä päätelmiä silmällä pitäen komissio päätti, ettei muissa otokseen sisällytetyissä yrityksissä tarvitse vierailla.

         1.8   Tietojen ilmoittaminen

               (18)

               Komissio ilmoitti 21 päivänä helmikuuta 2018 kaikille asianomaisille osapuolille tutkimuksen olennaiset tiedot ja näkemykset sekä pyysi niitä toimittamaan kirjalliset huomionsa ja/tai pyytämään pääsyä komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kuultavaksi 18 päivään maaliskuuta 2018 mennessä.

               (19)

               Turkki, hakija, neljä otokseen sisällytettyä vientiä harjoittavaa tuottajaa ja Tanskan vesiviljelijöiden järjestö toimittivat huomioitaan tietojen ilmoittamisen jälkeen. Komission, Turkin ja hakijan välinen kuuleminen järjestettiin 23 päivänä maaliskuuta 2018. Komission ja Tanskan vesiviljelijöiden järjestön välinen kuuleminen järjestettiin 16 päivänä huhtikuuta 2018.

         2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

               (20)

               Tarkasteltavana oleva tuote on kirjolohi (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           elävänä, kappalepaino enintään 1,2 kg, tai

                           —

                           tuoreena, jäähdytettynä, jäädytettynä ja/tai savustettuna:

                           —

                           kokonaisina kaloina (päineen), kiduksineen tai ilman kiduksia, perattuna tai perkaamattomana, kappalepaino enintään 1,2 kg, tai

                           —

                           päättömänä, kiduksineen tai ilman kiduksia, perattuna tai perkaamattomana, kappalepaino enintään 1 kg, tai

                           —

                           fileinä, kappalepaino enintään 400 grammaa,

                     joka on peräisin Turkista ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 ja ex 0305 43 00 (Taric-koodit 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 ja 0305430011), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

               (21)

               Komissio tuli alkuperäisessä tutkimuksessa siihen tulokseen, että unionissa tuotetut tuotteet ja Turkissa tuotetut tuotteet ovat perusasetuksen 2 artiklan c kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         3.   TASOITUSTOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTON MAHDOLLISTAVAT TUET ALKUPERÄISESSÄ TUTKIMUKSESSA

               (22)

               Komissio tarkasteli alkuperäisessä tutkimuksessa useita toimenpiteitä, joista Turkin vientiä harjoittavat kirjolohen tuottajat hyötyivät tai olisivat voineet hyötyä alkuperäisen tutkimusajanjakson (vuosi 2013) aikana (ks. väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta annetun komission täytäntöönpanoasetuksen N:o (EU) 1195/2014 johdanto-osan kappale 37) (5).

               (23)

               Tärkeimmät tuet, joista Turkin kirjolohen tuottajat hyötyivät alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana, olivat kaikille tuottajille kiloa kohti myönnetyt suorat tuet, joiden suuruus oli 7–9,6 prosenttia. Lisäksi kaksi alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen sisältynyttä yritystä hyötyi tuetuista lainoista. Komission löytämien tuettujen lainojen kautta saatujen tukien määrä oli 0,1 prosenttia yhdelle yritykselle (Kilic) ja 0,3 prosenttia toiselle yritykselle (Özpekler).

               (24)

               Komissio totesi kaikista muista tutkituista tukitoimenpiteistä alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana saadun hyödyn olleen olematon tai vähäinen. Näin ollen kirjolohentuottajille määrätyt toimenpiteet tasoittivat pääasiassa suoria tukia.

               (25)

               Alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (vuonna 2013) suorat tuet kirjolohen tuottajille myönnettiin 7 päivänä maaliskuuta 2013 annetulla maataloustukia vuonna 2013 koskevalla asetuksella nro 2013/4463, jäljempänä ’vuoden 2013 asetus’. Tämä asetus koski vuonna 2013 tuotettua kirjolohta.

               (26)

               Vuoden 2013 asetuksen nojalla tukia myönnettiin kaikille kirjolohen tuottajille, joilla on voimassa oleva kalankasvatusyksikköä koskeva tuotantolisenssi. Tuotantolisenssi voi liittyä tuotantoon merivedessä tai patoaltaassa taikka sisämaassa harjoitettavaan tuotantoon. Kirjolohen tuottaja voi harjoittaa tuotantoa useilla tuotantolisensseillä (useissa kalankasvatusyksiköissä) samassa patoaltaassa tai samalla alueella meressä. Vuoden 2013 asetuksen perusteella kullakin tällaisella lisenssillä harjoitettu tuotanto oli tukikelpoinen seuraaviin enimmäismääriin saakka: kunkin tuotantolisenssin osalta kirjolohen tuottajat saivat 0,65 Turkin liiraa (TL) kilogrammalta (kg) kirjolohta aina 250 tonnin suuruiseen vuotuiseen tuotantoon saakka; 251–500 tonnin suuruisen vuotuisen tuotannon osalta kirjolohen tuottajat saivat puolet tästä määrästä (0,325 TL/kg); yli 500 tonnin suuruista vuotuista tuotantoa ei tuettu.

         4.   TUTKIMUKSEN TULOKSET

   4.1   Yleiset tiedot

               (27)

               Kirjolohen tuotantotukia säännellään Turkin hallituksen vuosittain antamalla asetuksella. Asetuksessa säädetään vesiviljelytuotannon perusedellytyksistä ja tukien määristä Turkissa. Asetuksen täytäntöönpanoa koskevista menettelyistä ja periaatteista määrätään Turkin elintarvikkeista, maataloudesta ja kotieläintuotannosta vastaavan ministeriön tiedonannoilla vuosittain.

               (28)

               Koska tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso kattoi vuoden 2016 jälkipuoliskon ja vuoden 2017 alkupuoliskon, komissio tarkasteli ensin vuosina 2016 ja 2017 kirjolohen tuottajille annettujen tai annettavien tukien määriä ja ehtoja (ks. kohta 4.2.).

               (29)

               Toiseksi komissio analysoi Turkin alkuperäisestä tutkimuksesta tähän päivään myöntämien tukien määrien kokonaiskehitystä (ks. kohta 4.3.). Lopuksi komissio arvioi, oliko tukitaso muuttunut huomattavasti ja voitiinko muutoksen katsoa olevan luonteeltaan pysyvä (ks. kohta 4.4.).

         4.2   Kirjolohen tuotantoon vuonna 2016 ja vuonna 2017 myönnetyt tuet

   4.2.1   Kirjolohen tuotantoon vuonna 2016 myönnetyt tuet

               (30)

               Vuonna 2016 tuet kirjolohen tuottajille myönnettiin maataloustukia vuonna 2016 koskevalla asetuksella nro 2016/8791 (6), jäljempänä ’vuoden 2016 asetus’. Lisäksi vesiviljelyn tukemista koskevassa tiedonannossa 2016/33 (7) esitettiin yksityiskohtaisesti myönnettävien tukien ehdot.

               (31)

               Tuen määrä (TL/kg) pysyi vuoden 2013 tukien tasolla, mutta uudella 4.16 artiklalla suljettiin pois tuki tuotannolta, jossa lisenssit ”sijaitsevat ministeriön määrittelemällä samalla potentiaalisella alueella, samassa patoaltaassa tai alueellistetussa patoaltaassa, joka sijaitsee samalla vyöhykkeellä”.

               (32)

               Kyseisen artiklan nojalla ja toisin kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, jos kirjolohen tuottajalla oli samalla potentiaalisella vyöhykkeellä merellä, sellaisena kuin ministeriö sen on määritellyt, samassa patoaltaassa tai samoilla alueilla sijaitsevissa patoaltaissa useampi kuin yksi tuotantolisenssi (tai ”kalankasvatusyksikkö”), joka kuului samalle henkilölle tai samalle yritykselle, kyseiset lisenssit tai kalankasvatusyksiköt katsottiin yhdeksi kyseiselle henkilölle tai yritykselle kuuluvaksi lisenssiksi tai yksiköksi, ja suora tuki oli määrä maksaa tämän tulkinnan mukaisesti. Hakijan mukaan tämän artiklan vuoksi tukikelpoinen tuotantomäärä pieneni, jolloin kirjolohen tuottajat saivat merkittävästi vähemmän tukia. Komissio havaitsi kuitenkin, että tässä ehdossa oli kaksi rajoitusta.

               (33)

               Ensinnäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että Turkin toimittamien tietojen mukaan vuoden 2016 asetuksen 4.16 artiklassa säädetty rajoitus koski ainoastaan kirjolohen tuotantoa patoaltaissa tai meressä mutta ei sisämaassa harjoitettavaa tuotantoa, jonka osuus on Turkin toimittamien tietojen mukaan noin 20 prosenttia kirjolohen kokonaistuotannosta (8). Tietojen ilmoittamisen jälkeen Turkki vahvisti myös, että 65 prosenttia kaikista tuotantolaitoksista (kasvatusyksiköistä) sijaitsee sisämaassa ja vain 35 prosenttia tuotantolaitoksista (kasvatusyksiköistä) sijaitsee patoaltaissa tai meressä.

               (34)

               Tämän mukaisesti vuoden 2016 asetuksen 4.16 kohdassa säädetyllä rajoituksella ei ollut mitään vaikutusta 20 prosenttiin kirjolohen tuotannosta eikä 65 prosenttiin tuotantolaitoksista tai kasvatusyksiköistä. Tämä oli tilanne esimerkiksi yhdessä otokseen sisältyneistä yrityksistä (Mittos), jolla oli oma kirjolohen tuotantolaitos sisämaassa. Lisäksi toisella otokseen sisällytetyistä yritysryhmistä, Özpekler Groupilla, oli kasvatusyksiköitä eri patoaltaissa. Tästä seuraa, että näiden yritysten/yritysryhmien antamien (ja hallituksen tasolla todennettujen) tietojen mukaan kumpikin niistä saattoi saada tukia samalle määrälle tuotantolisenssejä (kuudelle yhdessä yrityksessä ja kolmelle toisessa) vuonna 2015 (ennen lakimuutosta) ja vuonna 2016 (kun uusi lainsäädäntö oli jo voimassa). Lainsäädäntömuutoksella ei näin ollen ollut merkittävää vaikutusta mainittuihin yrityksiin.

               (35)

               Toiseksi rajoitusta sovellettiin oikeushenkilökohtaisesti, eli toisiinsa etuyhteydessä olevista yrityksistä koostuvassa yritysryhmässä kukin yritys voi hakea tukia asetuksessa säädettyihin enimmäismääriin saakka. Näin ollen eri oikeushenkilöistä, joiden kasvatusyksiköt (lisenssit) sijaitsivat samalla vyöhykkeellä, koostuvassa yritysten ryhmässä kukin yritys saattoi hyötyä tuista erikseen, vaikka sen yksiköt sijaitsivat samalla vyöhykkeellä kuin siihen etuyhteydessä olevan yrityksen yksiköt. Turkki vahvisti, että näin oli yhdessä otokseen sisältyvistä yritysryhmistä, Alima Groupissa. Kumpikin tämän ryhmän etuyhteydessä oleva yritys voi pyytää tukia, vaikka niiden kasvatusyksiköt sijaitsivat samalla vyöhykkeellä.

               (36)

               Näiden ominaisuuksien vuoksi rajoituksen kokonaisvaikutuksena tuen saajien määrä ei vähentynyt merkittävästi. Turkin antamien tietojen mukaan suorien tukien osalta tukikelpoisten tuotantolisenssien määrä väheni vuoden 2015 947 lisenssistä 837 lisenssiin vuonna 2016 ja 817 lisenssiin vuonna 2017. Kuten johdanto-osan kappaleessa 34 selitetään, vaikka joidenkin yksittäisten yritysten tukikelpoisten lisenssien lukumäärä väheni vuodesta 2015 vuoteen 2016, toisilla yrityksillä, kuten Özpekler Groupilla Mittoksella, tukikelpoisten lisenssien lukumäärä pysyi samana ennen ja jälkeen muutoksen.

               (37)

               Vuoden 2016 asetuksen 4.16 artiklalla käyttöön otetun lainsäädäntömuutoksen lisäksi Turkki pani kyseisellä asetuksella täytäntöön uuden suoran tuen, joka koski suljettuja tuotantojärjestelmiä 1 päivästä tammikuuta 2016 (9). Asetuksen 4.16 artiklan mukaan tavoitteena oli ”hyödyntää maassa käytettävissä olevia vesivaroja maksimaalisella tasolla tarkoituksena varmistaa vesiviljelytuotteiden ja eri lajien tuotanto paikoissa, joissa vesi on rajoitettua”.

               (38)

               Suljettujen tuotantojärjestelmien tukea voitiin myöntää myös muiden asetuksessa säädettyjen kalalajien, kuten hammasahvenen ja meribassin, tuotantoon. Tukimäärä oli tällaisessa järjestelmässä tuotetusta kalasta 0,5 TL/kg riippumatta siitä, mitä kalalajia tuotettiin.

         4.2.2   Vuoden 2017 kirjolohentuotannolle myönnettävät tuet

               (39)

               Kirjolohen tuottajien tukien hallinnoinnista vuosittain annettavien uusien asetusten ja tiedonantojen käytännön mukaisesti vuoden 2016 asetus korvattiin vuotta 2017 koskevalla asetuksella nro 2017/10465 (10), joka koskee vuonna 2017 annettavia maataloustukia, jäljempänä ’vuoden 2017 asetus’. Lisäksi vesiviljelyn tukemista koskevassa tiedonannossa nro 2017/38 (11) esitettiin yksityiskohtaisesti myönnettävien tukien ehdot.

               (40)

               Vuoden 2017 asetuksessa säilytettiin 4.16 artiklan säännökset tukikelpoisten lisenssien määrän osalta. Samalla siinä säädettiin kirjolohen tuotannon suorien tukien määrän nostamisesta. Uudet tukimäärät olivat seuraavat:

                           —

                           250 tonnin suuruiseen tuotantoon saakka tuki oli 0,75 TL/kg (vertailun vuoksi: 0,65 TL/kg vuonna 2016);

                           —

                           250–500 tonnin suuruisen tuotannon tuki oli 0,375 TL/kg (vertailun vuoksi: 0,325 TL/kg vuonna 2016);

                           —

                           yli 500 tonnin suuruista tuotantoa ei tuettu.

               (41)

               Vuoden 2017 hyväksytyllä asetuksella otettiin myös käyttöön uusia tukia. Turkin toimittamien tietojen mukaan uusilla tuilla osittain korvattiin alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitettuja suoria tukia ja täydennettiin niitä ja pyrittiin tukemaan kalan kulutusta Turkissa, ympäristönormien noudattamista, tautien torjuntaa sekä elintarvikkeiden laatua, monipuolistamista ja jäljitettävyyttä. Uudet tuet olivat seuraavat:

                           —

                           yli 1 kg:n painoisen kirjolohen tuet;

                           —

                           kalojen merkintöjen tuet;

                           —

                           hyvien kasvatuskäytäntöjen tuet.

               (42)

               Yli 1 kg:n painoisen kirjolohen tuotantotukien tarkoituksena oli edistää tuotannon monipuolistamista. Tuki asetettiin tasolle 0,25 TL/kg 250 tonnin tuotantoon saakka ja puolet siitä (0,125 TL/kg) 250–500 tonnin suuruiseen tuotantoon. Tämän tyyppiseen tukeen sovellettiin myös 4.16 artiklassa säädettyjen ja johdanto-osan kappaleissa 32 ja 35 selitettyjä kelpoisuuskriteerien rajoituksia.

               (43)

               Tietojen ilmoittamisen jälkeen Turkki ja hakija väittivät, että yli 1 kg:n painoisen kirjolohen tuki liittyi ainoastaan tuotteeseen, jonka paino oli 1 kg:n ja 1,2 kg:n välillä. Ne väittivät, ettei yli 1,2 kg:n painoinen kirjolohi enää kuulunut kyseisen tuotteen määritelmään. Lisäksi Turkin mukaan maatalousministeriö aikoo rajoittaa tuen yli 1,25 kg:n painoiseen kirjoloheen tulossa olevassa tiedonannossa, jossa määritellään tukijärjestelmän ehdot vuoden 2018 tuotannolle. Näin ollen yli 1 kg:n painoisen kirjolohen tukea ei pitäisi ottaa huomioon arvioitaessa kirjolohen tuottajien tukimääriä vuosina 2017 ja 2018.

               (44)

               Komissio oli samaa mieltä siitä, ettei kokonaisena myyty vähintään 1,2 kg:n painoinen kirjolohi ollut kyseeseen tuleva tuote. Näin ollen tällaisen yksinomaan toisenlaisille markkinoille päätyvän kalan tuottajille annetut tuet eivät ole tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavia nykyisten toimenpiteiden mukaisesti.

               (45)

               Vähintään 1 kg:n mutta enintään 1,2 kg:n painoisen kirjolohen tuotanto oli kuitenkin saanut tukia vuonna 2017 ja sisältyi tuotteen määritelmään. Lisäksi tiedonannon nro 2017/38 4 artiklan f kohdalla tuki myönnetään kalanviljelijälle ”pyyntihetkellä”. Vaikka Turkin aikomuksena oli rajoittaa tuki yli 1,25 kg:n kirjoloheen vuonna 2018, asetuksessa ei ole oikeudellista perustetta, jolla suljettaisiin tuki pois, jos kirjolohi myydään toisessa muodossa. Saatujen tietojen mukaan toimialalla on yleisenä käytäntönä jalostaa joitakin pyydetyistä suurista kirjolohista ja myydä ne kyseeseen tulevana tuotteena, esimerkiksi fileinä. Näin ollen vastaava tukijärjestelmän määrä hyödyttää kyseeseen tulevaa tuotetta. Komissio voi lisäksi analyysissaan luottaa ainoastaan viejämaan asiaankuuluviin lopullisiin voimassa oleviin oikeudellisiin ja hallinnollisiin asiakirjoihin. Koska vuoden 2018 ehtoja koskevaa tiedonantoa ei vielä ole hyväksytty, Turkin selittämiä aiottuja ehtoja ei vielä tässä vaiheessa voida ottaa huomioon. Komissio näin ollen kieltäytyi sulkemasta kyseistä järjestelmää kokonaisanalyysinsa ulkopuolelle ja pikemminkin viilasi havaintojaan järjestelmän taloudellisten vaikutusten suhteen (ks. johdanto-osan kappale 67).

               (46)

               Kalan merkintöjen tuilla pyrittiin edistämään kalojen jäljitettävyyttä ja kalan laatua. Tuen määrä oli 0,02 TL/kpl 250 tonnin tuotantoon saakka ja puolet siitä (0,01 TL) 250–500 tonnin suuruiseen tuotantoon. Rajoitusta sovellettiin tuotantolisenssikohtaisesti. Tämän tyyppiseen tukeen sovellettiin myös 4.16 artiklassa säädettyjen ja johdanto-osan kappaleissa 32 ja 35 selitettyjä kelpoisuuskriteerien rajoituksia. Kalojen merkintöjä koskevaa tukea voitiin myöntää myös muiden asetuksessa säädettyjen kalalajien, kuten hammasahvenen ja meribassin, tuotantoon. Asianomaiset osapuolet eivät kiistäneet tätä havaintoa tietojen ilmoittamisen jälkeen.

               (47)

               Hyvien kasvatuskäytäntöjen tuki liittyi joidenkin ympäristöön, elintarvikkeiden turvallisuuteen, kalojen hyvinvointiin ja jäljitettävyyteen liittyvien normien noudattamiseen. Ollakseen tukikelpoinen kunkin yrityksen oli läpikäytävä tarkastus, jonka jälkeen voitiin myöntää todistus. Normien noudattamista valvovien laitosten piti olla ministeriön sertifioimia. Yrityksille asetettu määräaika vuonna 2017 tuotettua kirjolohta koskevan tukikelpoisuuden hakemiseksi oli 31. maaliskuuta 2018. Tuen määrä oli 0,25 TL/kg 250 tuotettuun tonniin saakka. Rajoitusta sovellettiin oikeushenkilökohtaisesti. Asianomaiset osapuolet eivät kiistäneet tätä havaintoa tietojen ilmoittamisen jälkeen.

         4.2.3   Päätelmät

               (48)

               Vuoden 2016 asetuksen 4.16 artiklassa säädetyn lainsäädäntömuutoksen jälkeen suoriin tukiin tukikelpoisen kirjolohituotannon määrä näyttää vähentyneen. Turkin toimittamien tietojen sekä muiden käytettävissä olevien tietojen mukaan on kuitenkin vaikea määrittää vuoden 2016 lainsäädäntömuutoksen todellinen vaikutus tukikelpoisen tuotannon määrään ja arvoon verrattuna ennen kyseisen asetuksen voimaantuloa voimassa olleeseen järjestelmään. Kyseinen vaikutus oli riippuvainen kunkin lisenssin nojalla tuotetuista määristä.

               (49)

               Vaikutus oli myös erilainen kussakin yrityksessä sen tuotantotilanteesta riippuen. Vuodesta 2016 alkaen yritykset, joilla oli vanhan järjestelmän mukaisesti useampi kuin yksi lisenssi samalla alueella tai vyöhykkeellä, voivat saada suoria tukia vain yhdelle niistä. Muut yritykset, joilla oli tuotantoa sisämaassa (kuten Mittos) tai jotka toimivat eri vyöhykkeillä tai alueilla (kuten Özpekler Group), voivat saada samantasoista tukea kuin vuonna 2016 tai jopa tätä enemmän, koska niillä oli useampi kuin yksi lisenssi. Lisäksi vuoden 2016 asetuksen 4.16 artiklan rajoituksia sovellettiin oikeushenkilökohtaisesti, minkä vuoksi lainsäädäntömuutoksen vaikutus yritysryhmiin vaihteli niiden yritysrakenteen mukaan. Näin ollen vaikka lainsäädäntömuutos vaikutti eniten yritysryhmiin, kuten GMS Groupiin ja KLC Groupiin, muutos vaikutti vain vähän tai ei lainkaan toisiin yrityksiin tai yritysryhmiin, kuten Alimaan, Mittokseen ja Özpekleriin sekä kaikkiin pienyrityksiin, joita on yli 65 prosenttia kaikista yrityksistä.

               (50)

               Komissio totesi myös, että vuonna 2017 kirjolohen tuottajien saamien suorien tukien todellinen määrä kasvoi (ks. johdanto-osan kappale 40). Vuosien 2016 ja 2017 asetuksilla otettiin myös käyttöön useita uusia tukia, joista kirjolohentuottajat saattoivat hyötyä (ks. kohdat 4.2.1 ja 4.2.2).

               (51)

               Näin ollen vaikka vuonna 2016 käyttöön otetut rajoitukset ovat voineet vähentää tukemista suorien tukien kautta, Turkki on samanaikaisesti ottanut käyttöön uusia tukia ja/tai muuttanut voimassa olevia tukitoimenpiteitä. Keskeisenä kysymyksenä oli näin ollen, kompensoiko suorien tukien määrän kasvattaminen ja uusien tukien käyttöönotto vuoden 2016 asetuksella säädettyjä rajoituksia. Jos näin oli, kokonaistukitaso voisi olla sama tai korkeampi kuin alkuperäisten tasoitustoimenpiteiden määräämisen aikaan laskettu tukitaso. Vaikka yksittäinen tuottaja olisi vuonna 2016 hyötynyt suorista tuista vähemmän, koska sen eri lisenssit tai kalankasvatusyksiköt katsottiin yhdeksi, tällä ei välttämättä olisi ollut kokonaistukitasoa alentavaa vaikutusta verrattuna ennen vuoden 2016 lakimuutosta vallinneeseen tilanteeseen (ks. johdanto-osan kappaleet 62–65).

               (52)

               Tästä syystä komissio katsoi, että sen oli arvioitava kaikkien Turkin kirjolohentuottajien hyödynnettävissä olleiden (tai tulevien) tukitoimenpiteiden vaikutukset sekä tukemisen kokonaistaso kansallisessa mittakaavassa. Näin ollen se ei tarkastellut lainsäädäntömuutoksen täsmällisiä vaikutuksia tarkasteluajanjaksolla kuhunkin otokseen sisällytettyyn yritykseen erikseen vaan teki kokonaisarvioinnin ja sai päätelmilleen vahvistuksen otokseen sisältyvien vientiä harjoittajien tuottajien toimittamista tiedoista.

               (53)

               Turkki ja hakija esittivät tietojen ilmoittamisen jälkeen, että komission olisi pitänyt laskea tukimarginaalit uudelleen otokseen sisältyneiden yritysten osalta erikseen. Komissio ei ollut tästä samaa mieltä. Hakija vaati, että pitäisi arvioida uudelleen Turkin kaikkien kirjolohen tuottajien saamien tukimäärien väheneminen vuoden 2016 lakimuutoksen jälkeen. Olosuhteiden muutoksen ajallisen kestävyyden puuttuessa komissio ei pitänyt tarkoituksenmukaisena laskea vastaavia yrityskohtaisia tukimääriä. Tehdyt muutokset eivät vaikuttaneet olevan riittäviä osoittamaan, että tukemisen määrä olisi muuttunut merkittävästi tai olisi luonteeltaan pysyvä. Lisäksi tukemisen tasosta kansallisella tasolla tehty tarkastelu ja vuoden 2018 arvioidut tukimäärät vahvistavat samaa päätelmää.

         4.3   Kirjolohen tuotannolle myönnettyjen tukien kehitys kansallisella tasolla

   4.3.1   Kirjolohen tuotantoon vuosina 2013–2016 myönnetyt tuet

               (54)

               Kirjolohen tuottajille vuosina 2013–2016 myönnettyjen tukien määrä oli seuraava:

                  Taulukko

                  Suorat tuet kirjolohen tuottajille

                           Tuotantovuosi

                           2013 (alkuperäinen tutkimusajanjakso)

                           2014

                           2015

                           2016

                           Tuen määrä (TL)

                           62 992 720

                           53 599 382

                           50 093 952

                           39 762 389

                              Indeksi

                              100

                              85

                              80

                              63

                           Tuotannon määrä (tonnia)

                           128 059

                           112 345

                           106 598

                           104 356

                              Indeksi

                              100

                              88

                              83

                              81

                              Lähde: Turkin antamat tiedot

               (55)

               Kirjolohen tuotantotukien kokonaismäärä väheni vuosina 2013–2016 37 prosenttia.

               (56)

               Suurin pudotus (20 prosenttia) tukimäärissä toteutui vuosina 2013–2015 eli ennen vuoden 2016 asetuksella tehtyä lakimuutosta. Mainittuina vuosina toteutunut pudotus oli linjassa samana ajanjaksona toteutuneen tuotannon vähenemisen (17 prosenttia) kanssa.

               (57)

               Tuen vähenivät vuosina 2015–2016 (ennen muutosta ja sen jälkeen) 20,6 prosenttia.

         4.3.2   Turkin myöntämät tuet vuonna 2016

               (58)

               Vuonna 2016 kirjolohen tuottajille myönnettyjen suorien tukien tosiasiallinen määrä oli 39 762 389 TL.

         4.3.3   Turkin myöntämät tuet vuonna 2017

               (59)

               Kaikkien kirjolohen tuottajien vuonna 2017 hyödynnettävissä olevien tukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa ei ollut todentamishetkellä vielä saatu päätökseen. Näin ollen komissio perusti alustavat havaintonsa vuoden 2017 talousarvioon, jossa on ennuste kullekin toimenpiteelle kokonaistasolla.

               (60)

               Vuonna 2017 suoriin tukiin osoitetut kokonaismäärärahat olivat 52 500 000 TL. Turkin todentamishetkellä toimittamien alustavien tietojen mukaan määrärahoista oli määrä käyttää 90 prosenttia (47 250 000 TL).

               (61)

               Lisäksi uusia vuonna 2017 käyttöön otettuja tukia varten oli suunniteltu määrärahoja seuraavasti:

                           —

                           Suljetut tuotantojärjestelmät – 500 000 TL

                           —

                           Kalojen merkinnät – 10 000 000 TL

                           —

                           Hyvät kalankasvatuskäytännöt – 2 000 000 TL

                           —

                           Yli 1 kg:n painoisen kirjolohen tuotanto – 1 875 000 TL

               (62)

               Suljettujen tuotantojärjestelmien, kalan merkintöjen ja hyvien kalankasvatusperiaatteiden tukibudjettiin sisältyivät myös tuet muiden lajien, kuten hammasahvenen ja meribassin, tuotantoon. Turkin toimittamien vesiviljelyn kokonaismääriä vuonna 2016 koskevien tietojen perusteella kirjolohen tuotannon osuus tukikelpoisesta kalantuotannosta oli 41,2 prosenttia.

               (63)

               Talousarvioennusteen, 90 prosentin menosuhteen ja sen seikan, että osa toimenpiteistä hyödytti myös muiden lajien kuin kirjolohen tuotantoa, perusteella komissio arvioi aluksi, että kirjolohen tuottajien vuonna 2017 saamien tukien kokonaismäärä voisi ylittää 50 miljoonaa Turkin liiraa. Tämä arvio perustui Turkin toimittamiin tietoihin, joiden mukaan suorien tukien määrärahoista odotettiin käytettävän 90 prosenttia. Lisäksi komissio sovelsi samaa määrärahojen käytön prosenttiosuutta arvioidessaan vuonna 2017 käyttöön otettujen lisätukitoimenpiteiden tukimääriä (ks. johdanto-osan kappale 61). Niiden määrärahojen osalta, joihin sisältyy myös muita kalalajeja (eli suljettujen tuotantojärjestelmien, yli 1 kg:n painoisen kirjolohen, kalan merkintöjen ja hyvien kalankasvatuskäytäntöjen tuet), komissio sovelsi 41,2 prosentin osuutta, joka vastaa kirjolohen osuutta tukikelpoisesta kalantuotannosta.

               (64)

               Tietojen ilmoittamisen jälkeen Turkki ja hakija väittivät, ettei turkkilaisista kirjolohen tuottajista yksikään saanut suljetun tuotantojärjestelmän eikä kalojen merkintöjen tukia vuonna 2017 pääosin alkuinvestointikustannusten ja näiden kahden toimenpiteen käytännöllisten ongelmien vuoksi. Hyville viljelykäytännöille saatu enimmäishyöty saattoi vuonna 2017 olla vain 592 250 TL, ja talousarviosta käytettiin tosiasiassa 83 prosenttia verrattuna Turkin viranomaisten alustavana arviona esittämiin 90 prosenttiin.

               (65)

               Komissio suostui tarkastelemaan kirjolohen tuottajille myönnettyjen tukien kokonaistasoa kirjolohen tuottajien todellisuudessa vuonna 2017 saamien tukimäärien mukaisesti. Näiden toimenpiteiden uusien tukimäärien perusteella kirjolohen tuottajien vuonna 2017 saamien tukien kokonaismäärä oli 48,5 miljoonaa TL.

               (66)

               Turkki esitti lisäksi, että yli 1 kg:n painoisen kirjolohen tukijärjestelmää ei pitäisi ottaa lukuun laskettaessa kirjolohen tuottajien saamaa hyötyä. Sen kuulemisessa esittämien laskelmien mukaan kyseessä olevan tuotteen tuotannolle annettujen tukien määrä olisi siten noin 43 miljoonaa vuonna 2017.

               (67)

               Komissio havaitsi kuitenkin, että tämä järjestelmä voi hyödyttää kolmen tyyppisen kirjolohen tuotantoa: 1) kirjolohi, jonka paino on 1 kg – 1,2 kg; 2) yli 1,2 kg:n painoinen kirjolohi, joka on jalostuksen jälkeen kyseeseen tuleva tuote, ja 3) yli 1,2 kg:n painoinen kirjolohi, joka päätyy toisenlaisille markkinoille kuin kyseessä oleva tuote. Koska ei ole käytettävissä täsmällisiä tietoja siitä, kuinka tukia koskeva talousarvio on kohdennettu, komissio ei voinut laskea täsmällisiä lukuja kunkin tällaisen kolmen tyypin osalta. Joka tapauksessa, vaikka oletettaisiin, että tästä tuesta menisi 100 prosenttia kolmannelle tyypille eikä sillä siten olisi vaikutusta kyseessä olevaan tuotteeseen, kokonaispäätelmät eivät muuttuisi. Vuoden 2017 määrä eli 43 miljoonaa TL olisi silti 4 miljoonaa TL suurempi kuin vuonna 2016. Tällainen kasvu neutraloisi merkittävän osan niistä hakijan yksilöimän vuoden 2016 laskun vaikutuksista, joilla se perusteli toimenpiteiden uudelleentarkastelua.

         4.3.4   Päätelmät

               (68)

               Alkuperäisen tutkimusajanjakson (2013) ja vuoden 2016 välillä kirjolohen tuottajien saamat tuet vähenivät 37 prosenttia. Tukimäärien lasku vuodesta 2013 ei kuitenkaan liittynyt ainoastaan vuonna 2016 tehtyyn lakimuutokseen vaan johtui myös kirjolohen kokonaistuotannon vähenemisestä (ks. taulukko johdanto-osan kappaleessa 54). Vuoden 2016 jälkeen kirjolohen tuottajien saaman tuen taso nousi jälleen.

               (69)

               Vuonna 2017 kirjolohen tuottajien saamien tukien kokonaismäärä oli 43–48,5 miljoonaa TL. Tästä komissio päätteli, että vuoden 2016 jälkeinen tukien määrä lähestyy ennen lakimuutosta vallinnutta tasoa.

               (70)

               Näin ollen komissio päätteli, että vuoden 2016 lakimuutoksen jälkeen voimassa olevien tukien väheneminen oli väliaikainen ja että tukien kokonaismäärät ja tonnikohtaisen tuotantotuen taso ovat vuoden 2016 jälkeen taas nousseet.

         4.4   Muutosten pysyvä luonne

               (71)

               Kohdassa 4.3.4. esitettyjen päätelmien mukaisesti komissio katsoi edelleen, että kirjolohen tuottajien tukemisen väheneminen vuonna 2016 oli vain väliaikaista. Se katsoi myös, että koska Turkki tarkisti tukien ehtoja ja määriä vuosittain, käyttöön otettuja muutoksia ei voitu pitää pysyvinä erityisesti seuraavista syistä:

                           —

                           suoran tuen määrä tonnia kohti nousi vuonna 2017;

                           —

                           neljä uutta tukityyppiä otettiin käyttöön vuonna 2017; ja

                           —

                           nuorten kirjolohien (kalanpoikasten) tautien torjuntaa koskeva uusi tuki otettiin käyttöön vuonna 2018.

                     Komissio arvioi lisäksi, että kirjolohen tuottajien kokonaistukien määrä voi olla vuonna 2018 jopa 56 miljoonaa TL, joka olisi noin 6 miljoonaa TL enemmän kuin vuonna 2015 – joka on lakimuutosta edeltänyt vuosi (12).

               (72)

               Tietojen ilmoittamisen jälkeen Turkki väitti, ettei nuorten kirjolohien tautien torjuntaan liittyvä vuonna 2018 käyttöön otettu tuki koskenut kyseessä olevaa tuotetta. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu. Komission näkemyksen mukaan ei ole syytä, miksi mainittu tuki ei koskisi kyseessä olevaa tuotetta. Ällistyttävästi maatalousministeriö esitteli todentamisen yhteydessä uuden tukitoimenpiteen, jolla kirjolohen tuottajia tuetaan. Komissio näin ollen hylkäsi väitteen.

               (73)

               Tietojen ilmoittamisen jälkeen Turkki ja hakija väittivät, että suljettua tuotantoa ja kalojen merkintää koskevat tuet pitäisi sulkea pois arvioinnista, koska niitä ei käytetty vuonna 2017 ja koska niiden käyttö oli kallista ja mahdotonta (ks. johdanto-osan kappale 64). Komissio havaitsi tältä osin, että kalan merkintöjen tuki oli 0,02 TL/kpl 250 tonnin tuotantoon saakka vuonna 2017 mutta vaikutti nousevan 0,03 TL:an/kpl vuonna 2018 (13). Näyttäisi siis siltä, että Turkki tekee toimenpiteistä houkuttelevampia. Näin ollen komissio hylkäsi näkemyksen, jonka mukaan nämä uudet tukitoimenpiteet pitäisi sulkea vuoden 2018 ja lähitulevaisuuden tukia koskevien arvioiden ulkopuolelle.

               (74)

               Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan kirjolohen tuottajien on tehtävä alkuinvestointeja ja/tai läpikäytävä tarkastuksia mukauttaakseen liiketoimintakäytäntöjään uusien tukitoimenpiteiden kelpoisuusehtojen mukaisiksi. Näin ollen vaikka kyseisten toimenpiteiden määrärahoja ei käytetä ensimmäisenä soveltamisvuotena (ensimmäisinä soveltamisvuosina), on todennäköistä, että niitä käytetään enemmän seuraavina vuosina, kun yritykset ovat muuttaneet toimintansa rahoituskelpoiseksi.

               (75)

               Turkki ja hakija väittivät lopuksi, että komission olisi pitänyt ottaa huomioon Turkin liiran arvon heikkeneminen 90 prosentilla viime vuosien aikana. Niiden mukaan tämä heikkeneminen oli luonteeltaan pysyvää.

               (76)

               Komissio ei ollut tästä samaa mieltä. Turkin liiran, vapaasti vaihdettavan ja vaihtelevan valuuttakurssin valuutan, arvon heikkenemisen ei voida katsoa johtuvan Turkista. Valuuttakurssien vaihtelut voivat lisäksi seurata tiettyä suuntausta jonkin aikaa mutta voivat myös muuttaa suuntaa toisena aikana. Tarvittavaa vakautta ja ennustettavuutta ei näin ollen ole, joten olosuhteiden muutosta ei voida pitää luonteeltaan pysyvänä.

         4.5   Päätelmät

               (77)

               Nämä seikat huomioon ottaen komissio edelleen katsoi, että suorien tukien täytäntöönpanojärjestelmälle ovat ominaisia jatkuvat muutokset oikeusperustassa, tukikelpoisuusehdoissa ja tuen tosiasiallisissa määrissä. Vaikka vuotta 2018 koskevat tosiasialliset luvut eroaisivat komission arvioista, tukitoimenpiteiden täytäntöönpanojärjestelmä muuttuu jatkuvasti, joten muutosten ei voida katsoa olevan luonteeltaan pysyviä. Tässä yhteydessä komissio katsoi myös, että tukien väheneminen vuosina 2013–2016 oli luonteeltaan vain väliaikaista, koska tukimäärien arvioidaan nousevan vuoteen 2013 verrattavissa olevalle tukitasolle vuosina 2017 ja 2018. Tämän seurauksena ja vastoin hakijan esittämää näkemystä komissio päätteli, ettei vuonna 2016 havaittua laskua voida pitää luonteeltaan pysyvänä.

         5.   OSITTAISEN VÄLIVAIHEEN TARKASTELUN PÄÄTTÄMINEN

               (78)

               Niiden päätelmien perusteella, jotka komissio teki Turkin kirjolohen tuottajien suorien tukien täytäntöönpanoon tehdyistä muutoksista ja näiden muutosten pysyvän luonteen puuttumisesta, osittaista välivaiheen tarkastelua koskenut pyyntö katsottiin perusteettomaksi, ja osittainen välivaiheen tarkastelu olisi sen vuoksi päätettävä.

               (79)

               Näin ollen täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/309 säädetyt voimassa olevat toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

               (80)

               Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tutkimus aiottiin päättää. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua.

               (81)

               Asetus on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (14) 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Päätetään Turkista peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa sovellettavia tasoitustoimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu voimassa olevia tasoitustoimenpiteitä muuttamatta.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2018.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1037, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55).

      (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/309, annettu 26 päivänä helmikuuta 2015, lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Turkista peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 56, 27.2.2015, s. 12).

      (3)  Ilmoitus Turkista peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa sovellettavia tasoitustoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemisesta (EUVL C 234, 20.7.2017, s. 6).

      (4)  Group Sagunin unioniin suuntautuvan viennin koko oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin kolmannes KLC Groupin unioniin suuntautuvasta viennistä.

      (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1195/2014, annettu 29 päivänä lokakuuta 2014, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Turkista peräisin olevan tietyn kirjolohen tuonnissa (EUVL L 319, 6.11.2014, s. 1).

      (6)  Maataloustukia vuonna 2016 koskeva Turkin asetus nro 2016/8791, annettu 25. huhtikuuta 2016 (joka pantiin takautuvasti täytäntöön 1. päivästä tammikuuta 2016).

      (7)  Vesiviljelyn tukemisesta annettu tiedonanto nro 2016/33 (”Communique on Aquaculture Support”), joka koskee asetuksen nro 2016/8791 täytäntöönpanoa, julkaistiin virallisessa lehdessä 3. elokuuta 2016.

      (8)  Tietoja todennettaessa Turkin viranomaiset mainitsivat, että 30 prosenttia kirjolohen tuotannosta tapahtui sisämaassa ja 70 prosenttia patoaltaissa tai meressä. Tämä tieto korjattiin tietojen ilmoittamisen jälkeen.

      (9)  ”Täysin hallittu vesiviljelyjärjestelmä, joka perustuu uudelleen käytön periaatteeseen kasvatusjärjestelmässä, jossa suoritetaan tiettyjä prosesseja, kuten tuotannon aikana käytetyn veden sekä uloste- ja rehujäämien poisto mekaanisin ja biologisin keinoin, happirikastus laadun ja kemiallisen rakenteen suhteen, hiilidioksidin haihdutus sekä otsoni- ja/tai UV-käsittely, ja joka mahdollistaa vedenkulutuksen vähentämisen ja varmistaa yksikkömääriä suuremman tuotannon, paremman kasvun ja mahdollisuuden hyödyntää rehua paremmin sekä vähentää ympäristövaikutuksia.” (Elintarvikkeista ja maataloudesta vastaavan ministeriön tiedonanto nro 2016/33, 4 ç artikla).

      (10)  Maataloustukia vuonna 2017 koskeva Turkin asetus nro 2017/10465, annettu 5. kesäkuuta 2017 (joka pantiin takautuvasti täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2017).

      (11)  Vesiviljelyn tukemisesta annettu tiedonanto nro 2017/38 (”Communique on Aquaculture Support”), joka koskee asetuksen nro 2017/10465 täytäntöönpanoa, julkaistiin virallisessa lehdessä 14. lokakuuta 2017.

      (12)  Arvio tehtiin vuoden 2017 tuotantomäärien perusteella soveltamalla vuoden menosuhdetta, joka oli 83 prosenttia. Niihin tukiin, joiden oli määrä hyödyttää myös muiden lajien tuotantoa, komissio sovelsi 43,6 prosentin suhdetta, joka vastaa kirjolohen osuutta tukikelpoisista lajeista.

      (13)  Maataloustukia vuonna 2018 koskeva Turkin asetus nro 2018/11460, annettu 21. helmikuuta 2018 (joka pantiin takautuvasti täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2018).

      (14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/857, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2018, erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymisestä (Haut-Montravel (SAN))

text:
               12.6.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 147/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/857,
   annettu 11 päivänä kesäkuuta 2018,
   erään suojatun alkuperänimityksen tai suojatun maantieteellisen merkinnän eritelmän muutoksen hyväksymisestä (Haut-Montravel (SAN))
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 99 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on tutkinut Ranskan asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklan mukaisesti toimittaman suojattua alkuperänimitystä ”Haut-Montravel” koskevan eritelmän muutosta koskevan hyväksymispyynnön.

               (2)

               Komissio julkaisi eritelmän muutoksen hyväksymispyynnön asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2).

               (3)

               Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti.

               (4)

               Eritelmän muutos olisi hyväksyttävä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti.

               (5)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään nimitystä ”Haut-Montravel” (SAN) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 11 päivänä kesäkuuta 2018.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL C 4, 6.1.2018, s. 7.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1105, annettu 8 päivänä elokuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 nojalla Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimivaltaisten viranomaisten toimesta tapahtuvassa tietojen toimittamisessa käytettäviä menettelyjä ja lomakkeita koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
                  9.8.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 202/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1105,
         annettu 8 päivänä elokuuta 2018,
         Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 nojalla Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle toimivaltaisten viranomaisten toimesta tapahtuvassa tietojen toimittamisessa käytettäviä menettelyjä ja lomakkeita koskevista teknisistä täytäntöönpanostandardeista
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa käytettävistä indekseistä ja direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU sekä asetuksen (EU) N:o 596/2014 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 (1) ja erityisesti sen 47 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Asetuksen (EU) 2016/1011 47 artiklan 2 kohdassa säädetään, että toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle, jäljempänä ’EAMV’, kaikki tiedot, joita se tarvitsee tehtäviensä suorittamiseksi. Toimivan ja tehokkaan viestinnän varmistamiseksi toimivaltaisten viranomaisten ja EAMV:n olisi käytettävä määriteltyjä viestintäkanavia, jotka käsittävät nimetyt yhteyshenkilöt ja vakiomuotoiset lomakkeet tietopyyntöjä, tietopyyntöjen vastaanottamisen ilmoittamista ja tietopyyntöihin vastaamista varten.

                     (2)

                     Tiedot, jotka toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava asetuksen (EU) 2016/1011 47 artiklan 2 kohdan nojalla, sisältävät tarvittavat tiedot, jotta EAMV voi perustaa kyseisen asetuksen 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun julkisen rekisterin ja pitää sitä yllä. Erityisesti on toimitettava kyseisen artiklan a, c ja d alakohdassa luetellut tiedot sekä näiden tietojen myöhemmät muutokset. Toimivaltaisten viranomaisten ja EAMV:n olisi sovittava teknisistä eritelmistä, jotka koskevat kyseisten tietojen toimittamista EAMV:n verkkosivustolle, jotta varmistetaan, että tiedot toimitetaan asianmukaisesti ja turvallisesti.

                     (3)

                     Tiedot, jotka toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava EAMV:lle asetuksen (EU) 2016/1011 nojalla, saattavat sisältää henkilötietoja ja muita arkaluontoisia tietoja, jotka eivät ole julkisia. Sen vuoksi on tärkeää, että tietojen toimittamisessa sovelletaan asianmukaisia suojatoimia ja luottamuksellisuutta koskevia sääntöjä.

                     (4)

                     Toimivaltaisille viranomaisille ja EAMV:lle olisi annettava riittävästi aikaa ottaa käyttöön tässä asetuksessa säädetyt tietojen toimittamista koskevat menettelyt. Sen vuoksi asetusta olisi alettava soveltaa kahden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta.

                     (5)

                     Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka EAMV on toimittanut komissiolle.

                     (6)

                     EAMV ei ole järjestänyt avointa julkista kuulemista siitä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksesta, johon tämä asetus perustuu. EAMV ei ole myöskään analysoinut asiaan liittyviä mahdollisia kustannuksia ja hyötyjä. koska se on todennut, että analysointi olisi ollut suhteetonta kyseisten standardien laajuuteen ja vaikutuksiin nähden, koska standardit koskisivat suoraan ainoastaan jäsenvaltioiden kansallisia toimivaltaisia viranomaisia eikä markkinatoimijoita.

                     (7)

                     EAMV on pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 37 artiklalla perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Tietojen toimittaminen Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) sen ylläpitämää rekisteriä varten

               1.   Jotta Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen, jäljempänä ’EAMV’, voi perustaa asetuksen (EU) 2016/1011 36 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun julkisen rekisterin ja pitää sitä yllä, toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava mainitun artiklan a, c ja d alakohdassa luetellut tiedot ja niitä koskevat mahdolliset muutokset viiden työpäivän kuluessa asiaa koskevasta päätöksestä.

               2.   Asiaa koskeva päätös on mikä tahansa seuraavista toimivaltaisen viranomaisen päätöksistä, jonka nojalla syntyy asetuksen (EU) 2016/1011 mukainen velvollisuus toimittaa EAMV:lle kyseiset tiedot tai niiden muutokset:

                           a)

                           päätös myöntää hallinnoijalle toimilupa tai rekisteröidä se asetuksen (EU) 2016/1011 34 artiklan 6 kohdan a tai b alakohdan nojalla;

                           b)

                           päätös peruuttaa hallinnoijan toimilupa tai rekisteröinti tai keskeyttää sen voimassaolo mainitun asetuksen 35 artiklan 1 kohdan nojalla;

                           c)

                           päätös tunnustaa kolmannessa maassa sijaitseva hallinnoija mainitun asetuksen 32 artiklan 5 kohdan nojalla;

                           d)

                           päätös peruuttaa tällainen tunnustus tai keskeyttää sen voimassaolo mainitun asetuksen 32 artiklan 8 kohdan nojalla;

                           e)

                           päätös hyväksyä vertailuarvo tai vertailuarvoryhmä mainitun asetuksen 33 artiklan 3 kohdan nojalla;

                           f)

                           päätös vaatia vertailuarvon tai vertailuarvoryhmän hyväksynnän lakkauttamista mainitun asetuksen 33 artiklan 6 kohdan nojalla.

                     Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot tai niiden muutokset on toimitettava EAMV:lle käyttäen EAMV:n viestintäkanavaa, jolla varmistetaan, että tietojen täydellisyys, eheys ja luottamuksellisuus säilytetään tietojensiirron aikana.

               3.   Toimivaltaisten viranomaisten ja EAMV:n on sovittava tietotekniikasta, johon tietojen toimittaminen EAMV:n verkkosivustolle EAMV:n viestintäkanavaa käyttäen perustuu.

            2 artikla
            Tunnustettujen hallinnoijien toimesta tapahtuva viitearvojen ilmoittaminen EAMV:lle
            Asetuksen (EU) 2016/1011 32 artiklan 6 kohdan nojalla EAMV:lle tehtävät ilmoitukset on tehtävä sähköisesti siten, että voidaan varmistaa tietojen täydellisyys, eheys ja luottamuksellisuus koko tietojensiirron ajan.

            3 artikla
            Tietopyynnöt

               1.   EAMV käyttää kaikissa pyynnöissään, joissa toimivaltaista viranomaista pyydetään asetuksen (EU) 2016/1011 47 artiklan 2 kohdan nojalla toimittamaan tietoja, jotka ovat muita kuin tämän asetuksen 1 ja 2 artiklassa tarkoitettuja tietoja, tämän asetuksen liitteessä I olevaa lomaketta.

               2.   Toimivaltaisen viranomaisen, jolta tietoja pyydetään asetuksen (EU) 2016/1011 47 artiklan 2 kohdan nojalla, jäljempänä ’pyynnön vastaanottava viranomainen’, on ilmoitettava pyynnön vastaanottamisesta seitsemän päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta käyttäen tämän asetuksen liitteessä II olevaa lomaketta.

            4 artikla
            Vastaus tietopyyntöön

               1.   Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on toimitettava pyydetyt tiedot EAMV:lle käyttäen tämän asetuksen liitteessä III olevaa lomaketta. Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on toteutettava toimivaltansa rajoissa kaikki kohtuulliset toimet pyydettyjen tietojen hankkimiseksi ja toimittamiseksi. Jos pyynnön vastaanottava viranomainen ei voi toimittaa tietoja tietopyynnön vastaanottoilmoituksessaan antamaansa arvioituun vastauspäivään mennessä, sen on ilmoitettava siitä EAMV:lle viipymättä ja annettava uusi arvioitu vastauspäivä sekä syyt siihen, miksi tarvitaan lisäaikaa.

               2.   Pyynnön vastaanottavan viranomaisen on pyydettävä EAMV:ltä tarvittaessa selvennyksiä pyydettyjen tietojen tyypistä ja siitä, kuinka usein mahdolliset päivitykset ovat tarpeen.

            5 artikla
            Tietojensiirtokeinot
            Kaikkien 3 ja 4 artiklassa tarkoitettujen tietopyyntöjen, vastaanottoilmoitusten ja tietopyyntöihin annettavien vastausten osalta on noudatettava seuraavia sääntöjä:

                        a)

                        niiden on oltava kirjallisia;

                        b)

                        ne on lähetettävä postitse tai faksilla tai sellaisessa sähköisessä muodossa, jolla voidaan varmistaa tietojen täydellisyys, eheys ja luottamuksellisuus koko tietojensiirron ajan;

                        c)

                        ne on osoitettava tietylle vastaanottajalle:

                                    i)

                                    jos kyseessä on pyyntö toimivaltaiselle viranomaiselle, ne on osoitettava yhteyshenkilölle, jonka toimivaltainen viranomainen on nimennyt 7 artiklan mukaisesti;

                                    ii)

                                    jos kyseessä on vastaanottoilmoitus tai vastaus EAMV:lle, ne on osoitettava yhteyspisteelle, jonka EAMV on ilmoittanut tietopyynnössään.

            6 artikla
            Luottamuksellisuus

               1.   Toimivaltaisten viranomaisten on pidettävä salassa se, että on esitetty tietopyyntö asetuksen (EU) 2016/1011 47 artiklan 2 kohdan nojalla, pyynnön sisältö ja myös mikä tahansa pyynnön täyttämisen aikana ilmenevä asia, erityisesti pyyntöön liittyvät EAMV:n ja toimivaltaisen viranomaisen väliset keskustelut.

               2.   Toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin luovuttaa tällaisia tietoja tai seikkoja, jos joko EAMV antaa suostumuksensa tietojen luovuttamiselle tai tietojen luovuttaminen on tarpeen oikeudenkäyntiä varten.

            7 artikla
            Yhteyshenkilöt
            Kunkin toimivaltaisen viranomaisen on nimettävä yhteyshenkilö tämän asetuksen soveltamista varten ja ilmoitettava kyseisen yhteyshenkilön nimi ja yhteystiedot EAMV:lle 30 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Mahdolliset myöhemmät muutokset, jotka koskevat yhteyshenkilön nimeämistä tai yhteystietoja, on ilmoitettava EAMV:lle viipymättä.

            8 artikla
            Voimaantulo ja soveltaminen
            Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
            Sitä sovelletaan 29 päivästä lokakuuta 2018.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 8 päivänä elokuuta 2018.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 171, 29.6.2016, s. 1.

            (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

            LIITE I

               Tietopyyntölomake

            TIETOPYYNTÖ

                        Viitenumero: …
                        Päiväys: …

                           Yleiset tiedot

                        PYYNNÖN ESITTÄJÄ:
                        Jäsenvaltio (tarvittaessa):
                        Pyynnön esittävä viranomainen:
                        Virallinen osoite:
                        (Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 7 artiklan nojalla nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot.)
                        Nimi:
                        Puhelin:
                        Sähköposti:
                        PYYNNÖN VASTAANOTTAJA:
                        Jäsenvaltio (tarvittaessa):
                        Pyynnön vastaanottava viranomainen:
                        Virallinen osoite:
                        (Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 7 artiklan nojalla nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot.)
                        Nimi:
                        Puhelin:
                        Sähköposti:
                        Hyvä [lisätään vastaanottajan nimi]
                        Pyydämme jäljempänä täsmennettyjä tietoja [tietojen toimittamisessa käytettäviä menettelyjä ja lomakkeita koskevista] teknisistä täytäntöönpanostandardeista annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 3 artiklan mukaisesti.
                        Pyydämme toimittamaan kyseiset tiedot [lisätään alustava päivämäärä vastaamiselle] mennessä tai, jos se ei ole mahdollista, tiedon siitä, milloin arvioitte voivanne toimittaa pyydetyt tiedot.

                           Tietopyynnön perusteet

                        …
                        …
                        …
                        [Lisätään asetuksen (EU) 2016/1011 säännös/säännökset, joiden nojalla pyynnön esittävä viranomainen on toimivaltainen käsittelemään asian.]
                        Pyyntö koskee tietoja seuraavista: …
                        …
                        …
                        [Lisätään kuvaus pyynnön kohteena olevasta asiasta ja asianomaisen vertailuarvojen valvonnan ala sekä tarkoitus, jota varten tietoja pyydetään.]
                        Asia liittyy aiempaan pyyntöön: …
                        [Jos kyseessä on jatkopyyntö, lisätään aiempaa pyyntöä koskevat tiedot.]
                        Tähän pyyntöön sisältyvät tiedot on pidettävä salassa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 5 artiklan mukaisesti.
                        Kunnioittavasti
                        [allekirjoitus]

            LIITE II

               Lomake tietopyynnön vastaanottoilmoitusta varten

            TIETOPYYNNÖN VASTAANOTTOILMOITUS

                        Viitenumero: …
                        Päiväys: …
                        ILMOITUKSEN LÄHETTÄJÄ:
                        Jäsenvaltio (tarvittaessa):
                        Pyynnön vastaanottava viranomainen:
                        Virallinen osoite:
                        (Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 7 artiklan nojalla nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot.)
                        Nimi:
                        Puhelin:
                        Sähköposti:
                        ILMOITUKSEN VASTAANOTTAJA:
                        Jäsenvaltio (tarvittaessa):
                        Pyynnön esittävä viranomainen:
                        Virallinen osoite:
                        (Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 7 artiklan nojalla nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot.)
                        Nimi:
                        Puhelin:
                        Sähköposti:
                        Hyvä [lisätään vastaanottajan nimi]
                        Ilmoitamme vastaanottaneemme tietopyyntönne, jonka viitenumero on [lisätään pyynnön viitenumero], [tietojen toimittamisessa käytettäviä menettelyjä ja lomakkeita koskevista] teknisistä täytäntöönpanostandardeista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 4 artiklan mukaisesti.
                        Arvioitu vastauspäivä (jos mahdollista): …
                        Kunnioittavasti
                        [allekirjoitus]

            LIITE III

               Lomake tietopyyntöön vastaamista varten

            VASTAUS TIETOPYYNTÖÖN

                        Viitenumero: …
                        Päiväys: …

                           Yleiset tiedot

                        VASTAUKSEN LÄHETTÄJÄ:
                        Jäsenvaltio (tarvittaessa):
                        Pyynnön vastaanottava viranomainen:
                        Virallinen osoite:
                        (Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 7 artiklan nojalla nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot.)
                        Nimi:
                        Puhelin:
                        Sähköposti:
                        VASTAUKSEN VASTAANOTTAJA:
                        Jäsenvaltio (tarvittaessa):
                        Pyynnön esittävä viranomainen:
                        Virallinen osoite:
                        (Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 7 artiklan nojalla nimetyn yhteyshenkilön yhteystiedot.)
                        Nimi:
                        Puhelin:
                        Sähköposti:
                        Hyvä [lisätään vastaanottajan nimi]
                        Olemme käsitelleet [pp.kk.vvvv] päivätyn tietopyyntönne, jonka viitenumero on [lisätään pyynnön viitenumero], [tietojen toimittamisessa käytettäviä menettelyjä ja lomakkeita koskevista] teknisistä täytäntöönpanostandardeista annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 4 artiklan mukaisesti.

                           Pyydetyt tiedot

                        …
                        …
                        …
                        Toimitettavat tiedot ovat luottamuksellisia, ja ne ilmoitetaan [lisätään pyynnön esittävän viranomaisen nimi] [lisätään viittaus sovellettavan alakohtaisen lainsäädännön säännökseen] nojalla. Tiedot on pidettävä salassa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 5 artiklan mukaisesti. [Lisätään pyynnön esittävän viranomaisen nimi] on salassapitorajoitusten ja tietojen sallittujen käyttötarkoitusten osalta noudatettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1105 5 artiklan vaatimuksia.
                        Kunnioittavasti
                        [allekirjoitus]


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1106, annettu 8 päivänä elokuuta 2018, merkittävien ja muiden kuin merkittävien vertailuarvojen hallinnoijien julkaiseman ja ajan tasalla pitämän vaatimustenmukaisuusvakuutuksen malleja koskevista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 mukaisista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
                  9.8.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 202/9

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1106,
         annettu 8 päivänä elokuuta 2018,
         merkittävien ja muiden kuin merkittävien vertailuarvojen hallinnoijien julkaiseman ja ajan tasalla pitämän vaatimustenmukaisuusvakuutuksen malleja koskevista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 mukaisista teknisistä täytäntöönpanostandardeista
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon rahoitusvälineissä ja rahoitussopimuksissa vertailuarvoina tai sijoitusrahastojen arvonkehityksen mittaamisessa käytettävistä indekseistä ja direktiivien 2008/48/EY ja 2014/17/EU sekä asetuksen (EU) N:o 596/2014 muuttamisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1011 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan 8 kohdan ja 26 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Asetuksen (EU) 2016/1011 25 artiklan 7 kohdassa säädetään, että merkittävien vertailuarvojen hallinnoijilla, jotka päättävät olla noudattamatta kyseisen asetuksen yhtä tai useampaa erityistä vaatimusta, on velvollisuus julkaista vaatimustenmukaisuusvakuutus, jossa ilmoitetaan, miksi niiden on asianmukaista olla noudattamatta kyseisiä vaatimuksia, ja pitää tätä vakuutusta ajan tasalla. Mainitun asetuksen 26 artiklan 3 kohdassa asetetaan muiden kuin merkittävien vertailuarvojen hallinnoijille samanlainen velvoite, jonka piiriin kuuluu suurempi joukko vaatimuksia.

                     (2)

                     Vaatimustenmukaisuusvakuutuksen olisi annettava lukijalle selvä kuva siitä, mitä asetuksen (EU) 2016/1011 säännöksiä vertailuarvon hallinnoija on päättänyt olla soveltamatta ja mistä syistä hallinnoija katsoo, että sen on asianmukaista olla noudattamatta kyseisiä säännöksiä.

                     (3)

                     Asetuksen (EU) 2016/1011 25 artiklan 7 kohdassa ja 26 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa ilmoitetaan selvästi, miksi hallinnoija katsoo asianmukaiseksi olla noudattamatta kyseisiä säännöksiä. Näin ollen mallissa olisi oltava erillinen selvitys jokaisesta säännöksestä, jota hallinnoija ei sovella.

                     (4)

                     Asetuksen (EU) 2016/1011 25 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut valinnaiset poikkeukset, jotka koskevat merkittäviä vertailuarvoja, ovat osa saman asetuksen 26 artiklan 1 kohdassa mainituista muihin kuin merkittäviin vertailuarvoihin liittyvistä mahdollisista poikkeuksista. Kyseisiä poikkeuksia varten 25 artiklan 8 kohdassa ja 26 artiklan 5 kohdassa vaadittujen teknisten täytäntöönpanostandardien johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja vertailuarvojen hallinnoijiin mahdollisesti kohdistuvan tarpeettoman hallinnollisen rasituksen välttämiseksi on suotavaa koota molemmat tekniset täytäntöönpanostandardit yhteen asetukseen.

                     (5)

                     Hallinnoijat voivat halutessaan käyttää tietyn vertailuarvoryhmän tapauksessa yhtä vaatimustenmukaisuusvakuutusta edellyttäen, että sen avulla on mahdollista yksilöidä selvästi ne säännökset, joita hallinnoija on päättänyt olla soveltamatta, jokaisen vaatimustenmukaisuusvakuutukseen kuuluvan vertailuarvon osalta. Samaan vaatimustenmukaisuusvaatimukseen ei pitäisi sisällyttää merkittäviä ja muita kuin merkittäviä vertailuarvoja. Jos vertailuarvoryhmään kuuluu merkittäviä ja muita kuin merkittäviä vertailuarvoja, olisi laadittava vähintään kaksi vaatimustenmukaisuusvakuutusta.

                     (6)

                     Hallinnoijille olisi annettava riittävästi aikaa varmistaa tämän asetuksen vaatimusten noudattaminen. Sen vuoksi asetusta olisi alettava soveltaa kahden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta.

                     (7)

                     Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on toimittanut komissiolle.

                     (8)

                     Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen on järjestänyt avoimia julkisia kuulemisia tämän asetuksen perustana olevista teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1095/2010 (2) 37 artiklalla perustetulta arvopaperimarkkina-alan osallisryhmältä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Vaatimustenmukaisuusvakuutuksen mallit

               1.   Asetuksen (EU) 2016/1011 25 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvakuutuksen malli vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I.

               2.   Asetuksen (EU) 2016/1011 26 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvakuutuksen malli vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä II.

            2 artikla
            Voimaantulo
            Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
            Sitä sovelletaan 29 päivästä lokakuuta 2018 lähtien.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 8 päivänä elokuuta 2018.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 171, 29.6.2016, s. 1.

            (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).

            LIITE I

               Asetuksen (EU) 2016/1011 25 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvakuutuksen malli

                        Kohta

                        Tekstikenttä

                        A.   Yleiset tiedot

                                    1.

                                    Tämän asiakirjan luontipäivä ja tarvittaessa sen viimeisin päivityspäivä

                                    1.

                                    Luotu: [pp/kk/vv]

                                    Päivitetty viimeksi: [pp/kk/vv]

                                    2.

                                    Hallinnoijan nimi

                                    2.

                                    [Sellaisena kuin se on Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen julkaisemassa hallinnoijien ja vertailuarvojen rekisterissä]

                                    3.

                                    Asianomainen kansallinen toimivaltainen viranomainen

                                    3.

                                    [Toimivaltainen viranomainen, joka on myöntänyt hallinnoijalle toimiluvan tai rekisteröinyt hallinnoijan asetuksen (EU) 2016/1011 34 artiklan 1 kohdan nojalla]

                           Seuraavassa kohdassa

                                    —

                                       yksilöidään (yksi tai useampi) merkittävä vertailuarvo, jonka tapauksessa jätetään soveltamatta tiettyjä säännöksiä,

                                    —

                                       yksilöidään säännökset, joita hallinnoija on päättänyt olla soveltamatta, ja

                                    —

                                       selitetään, miksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta kutakin mainittua säännöstä.

                           Jos tämä asiakirja koskee useampaa hallinnoijan tarjoamaa merkittävää vertailuarvoa, on täytettävä erillinen osio jokaisesta vertailuarvojen joukosta, kun

                                    —

                                       säännökset, joita hallinnoija on päättänyt olla soveltamatta, ovat samat kaikille joukkoon kuuluville vertailuarvoille, ja

                                    —

                                       kutakin säännöstä koskeva selitys siitä, miksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta säännöstä, on sama kaikkien kyseisten vertailuarvojen tapauksessa.

                        B.
                              [Lisätään jakson A kohdassa 2 mainittu hallinnoijan nimi] on päättänyt olla soveltamatta seuraavia asetuksen (EU) 2016/1011 säännöksiä jäljempänä yksilöidyn yhden tai useamman merkittävän vertailuarvon osalta

                                    1.

                                    Vertailuarvo tai vertailuarvot, joiden tapauksessa säännöstä (säännöksiä) ei sovelleta

                                    1.

                                    [Lisätään vertailuarvon nimi tai kunkin vertailuarvon nimi, mukaan lukien kansainvälinen arvopaperin yksilöintitunnus (ISIN) tai, jos sellaista ei ole käytettävissä, muu saatavilla oleva vertailuarvon yksilöivä tunniste]

                                    2.

                                    Maininta siitä, missä asianomaista vertailuarvoa tai kutakin asianomaista vertailuarvoa koskeva vertailuarvoselvitys on julkaistu

                                    2.

                                    [esimerkiksi linkki verkkosivustoon]

                                    3.

                                                i)

                                                Asetuksen (EU) 2016/1011 säännös tai säännökset, joita ei sovelleta

                                                ii)

                                                Jokaisen säännöksen osalta syyt, joiden vuoksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta kyseistä säännöstä

                                    3 i)

                                    [Jokaisen säännöksen osalta mainitaan asetuksen (EU) 2016/1011 artiklan numero, kohta ja tarvittaessa alakohta sekä lisätään kyseisen säännöksen teksti kokonaisuudessaan]

                                    3 ii)

                                    [Jokaisen säännöksen osalta lisätään erityinen, yksityiskohtainen ja selvä selitys sitä, miksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta säännöstä, ottaen huomioon vertailuarvon tai vertailuarvojen luonne ja vaikutus sekä hallinnoijan koko.]

            LIITE II

               Asetuksen (EU) 2016/1011 26 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvakuutuksen malli

                        Kohta

                        Tekstikenttä

                        A.   Yleiset tiedot

                                    1.

                                    Tämän asiakirjan luontipäivä ja tarvittaessa sen viimeisin päivityspäivä

                                    1.

                                    Luotu: [pp/kk/vv]

                                    Päivitetty viimeksi: [pp/kk/vv]

                                    2.

                                    Hallinnoijan nimi

                                    2.

                                    [Sellaisena kuin se on Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen julkaisemassa hallinnoijien ja vertailuarvojen rekisterissä]

                           Seuraavassa kohdassa

                                    —

                                       yksilöidään (yksi tai useampi) muu kuin merkittävä vertailuarvo, jonka tapauksessa jätetään soveltamatta tiettyjä säännöksiä,

                                    —

                                       yksilöidään säännökset, joita hallinnoija on päättänyt olla soveltamatta, ja

                                    —

                                       selitetään, miksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta kutakin mainittua säännöstä.

                           Jos tämä asiakirja koskee hallinnoijan tarjoamaa muiden kuin merkittävien vertailuarvojen ryhmää, on täytettävä erillinen osio jokaisesta vertailuarvojen joukosta, kun

                                    —

                                       säännökset, joita hallinnoija on päättänyt olla soveltamatta, ovat samat kaikille joukkoon kuuluville vertailuarvoille, ja

                                    —

                                       kutakin säännöstä koskeva selitys siitä, miksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta säännöstä, on sama kaikkien kyseisten vertailuarvojen tapauksessa.

                        B.
                              [Lisätään jakson A kohdassa 2 mainittu hallinnoijan nimi] on päättänyt olla soveltamatta seuraavia asetuksen (EU) 2016/1011 säännöksiä jäljempänä yksilöidyn yhden tai useamman muun kuin merkittävän vertailuarvon osalta

                                    1.

                                    Vertailuarvo tai vertailuarvot, joiden tapauksessa säännöstä (säännöksiä) ei sovelleta

                                    1.

                                    [Lisätään vertailuarvon nimi tai kunkin vertailuarvon nimi, mukaan lukien kansainvälinen arvopaperin yksilöintitunnus (ISIN) tai, jos sellaista ei ole käytettävissä, muu saatavilla oleva vertailuarvon yksilöivä tunniste]

                                    2.

                                                i)

                                                Asetuksen (EU) 2016/1011 säännös tai säännökset, joita ei sovelleta

                                                ii)

                                                Jokaisen säännöksen osalta syyt, joiden vuoksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta kyseistä säännöstä

                                    2 i)

                                    [Jokaisen säännöksen osalta mainitaan asetuksen (EU) 2016/1011 artiklan numero, kohta ja tarvittaessa alakohta sekä lisätään kyseisen säännöksen teksti kokonaisuudessaan]

                                    2 ii)

                                    [Jokaisen säännöksen osalta erityinen, yksityiskohtainen ja selvä selitys sitä, miksi hallinnoijan on asianmukaista olla noudattamatta säännöstä.]


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1206, annettu 28 päivänä elokuuta 2018, Islannista peräisin olevaa lampaan- ja vuohenlihaa ja lampaanlihajalosteita koskevien unionin tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista

text:
                  29.8.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 219/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1206,
         annettu 28 päivänä elokuuta 2018,
         Islannista peräisin olevaa lampaan- ja vuohenlihaa ja lampaanlihajalosteita koskevien unionin tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 58 artiklan 1 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Euroopan unionin ja Islannin välillä tehtiin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella kirjeenvaihtona tehty sopimus lisäetuuksista maataloustuotteiden kaupassa (2), jäljempänä ’sopimus’. Sopimus hyväksyttiin unionin puolesta neuvoston päätöksellä (EU) 2017/1913 (3).

                     (2)

                     Sopimuksen liitteen V täytäntöön panemiseksi komissio antoi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/562 (4), jolla muutetaan täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1354/2011 (5). Muutoksella lisättiin Islannista peräisin olevan, tullinimikkeisiin 0204 ja 0210 kuuluvan lampaan- ja vuohenlihan olemassa olevien tullittomien tariffikiintiöiden määrää ja lisäksi avattiin vuotuinen unionin tulliton tariffikiintiö alanimikkeeseen 1602 90 kuuluville lampaanlihajalosteille.

                     (3)

                     Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1354/2011 nojalla hallinnoitavien lampaan- ja vuohenlihan tariffikiintiöiden määrät ilmaistaan tonneina teuraspainoekvivalenttia, mutta sopimuksen mukaan Islannista peräisin olevien tavaroiden tariffikiintiöiden määrät ilmaistaan tonneina tuotetta. Sen vuoksi on aiheellista ilmaista sopimuksessa vahvistettujen unionin tariffikiintiöiden määrät tonneina tuotetta eikä teuraspainoekvivalenttina säätämällä niiden hallinnoinnista erillisellä asetuksella.

                     (4)

                     Lisäksi on tarpeen säätää nimikkeisiin 0204 ja 0210 kuuluvia tuotteita koskevan tariffikiintiön hallinnoinnista uudella tariffikiintiön järjestysnumerolla ja vahvistaa säännökset uuteen tariffikiintiön järjestysnumeroon siirtymiseksi. Islannista peräisin olevia tuotteita vastaavien tariffikiintiöiden poistamisesta täytäntöönpanoasetuksesta (EU) N:o 1354/2011 säädetään komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/1128 (6).

                     (5)

                     Sopimuksen mukaan sen liitteessä V vahvistettuja tariffikiintiöitä sovelletaan vuosittain, ja siinä määrätään tariffikiintiöiden määrien asteittaisesta lisäämisestä sopimuksen voimaantulon jälkeisinä vuosina. Sopimuksen liitteessä V määrätään, että ensimmäisenä soveltamisvuonna määrät lasketaan suhteellisesti. Koska sopimusta sovelletaan 1 päivästä toukokuuta 2018, vuotta 2018 koskevat suhteellisesti laskettavat määrät samoin kuin seuraavia vuosia koskevat vuosittaiset määrät olisi vahvistettava sopimuksen liitteen V mukaisesti.

                     (6)

                     Komission olisi hallinnoitava tariffikiintiöitä vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevien tulli-ilmoitusten hyväksymispäivien aikajärjestyksen mukaisesti komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2015/2447 (7) tariffikiintiöiden hallinnoinnista vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

                     (7)

                     Sopimuksessa määrätään, että Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välisen sopimuksen pöytäkirjaa N:o 3, sellaisena kuin se on muutettuna EY–Islanti-sekakomitean päätöksellä N:o 2/2005 käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” määritelmän ja hallinnollisen yhteistyön menetelmien osalta (8), olisi sovellettava tariffikiintiön soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin.

                     (8)

                     Tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä syyskuuta 2018, jotta sen soveltaminen alkaisi samaan aikaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2018/1128, jossa säädetään Islannista peräisin oleville tuotteille vahvistettujen tariffikiintiöiden poistamisesta täytäntöönpanoasetuksesta (EU) N:o 1354/2011, soveltamispäivän kanssa.

                     (9)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Avataan unionin tariffikiintiöt Islannista peräisin olevalle lampaan- ja vuohenlihalle sekä lampaanlihajalosteille liitteessä esitetyn mukaisesti.

            2 artikla
            Liitteessä esitettyjä tariffikiintiöitä hallinnoidaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 49–54 artiklan mukaisesti.

            3 artikla
            Tässä asetuksessa vahvistettuihin tariffikiintiöihin päästäkseen liitteessä lueteltujen tavaroiden on oltava soveltuvin osin alkuperätuotteiden käsitteen määritelmää ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan Euroopan talousyhteisön ja Islannin välisen sopimuksen pöytäkirjan N:o 3, sellaisena kuin se on muutettuna EY–Islanti-sekakomitean päätöksellä N:o 2/2005, alkuperäsääntöjen ja muiden määräysten mukaisia.

            4 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
            Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2018.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 28 päivänä elokuuta 2018.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

            (2)  EUVL L 274, 24.10.2017, s. 58.

            (3)  Neuvoston päätös (EU) 2017/1913, annettu 9 päivänä lokakuuta 2017, lisäetuuksia maataloustuotteiden kaupassa koskevan Euroopan unionin ja Islannin välisen kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (EUVL L 274, 24.10.2017, s. 57).

            (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/562, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2018, unionin vuotuisten tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1354/2011 muuttamisesta (EUVL L 94, 12.4.2018, s. 4).

            (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1354/2011, annettu 20 päivänä joulukuuta 2011, unionin vuotuisten tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle (EUVL L 338, 21.12.2011, s. 36).

            (6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1128, annettu 9 päivänä elokuuta 2018, unionin vuotuisten tariffikiintiöiden avaamisesta lampaille ja vuohille sekä lampaan- ja vuohenlihalle annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1354/2011 muuttamisesta (EUVL L 205, 14.8.2018, s. 1).

            (7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 58).

            (8)  EY–Islanti-sekakomitean päätös N:o 2/2005, tehty 22 päivänä joulukuuta 2005, sopimuksen käsitteen ”peräisin olevat tuotteet” (alkuperätuotteet) määrittelyä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmiä koskevan pöytäkirjan N:o 3 muuttamisesta (EUVL L 131, 18.5.2006, s. 1).

            LIITE
            Sen estämättä, mitä yhdistetyn nimikkeistön tulkintasäännöissä määrätään, tavaran kuvauksen sanamuotoa on pidettävä ainoastaan ohjeellisena, joten etuusmenettelyn soveltamisala määräytyy tässä liitteessä CN-koodien sisällön mukaan, sellaisena kuin niitä sovelletaan tämän asetuksen antamishetkellä. Jos CN-koodin edessä on ”ex”, etuusmenettely määräytyy sekä CN-koodin että sitä vastaavan tavaran kuvauksen perusteella.

                        Järjestysnumero

                        CN-koodi

                        Taric-alanimike

                        Tavaran kuvaus

                        Kiintiökausi

                        Kiintiön määrä (nettotonnia, jollei toisin mainita)

                        Kiintiötulli (%)

                        09.0833

                        0204

                        Lampaanliha

                        Tullattaessa 1.9.2018–31.12.2018

                        [2 117  (*1)]

                        0

                        0210 99 21
                        0210 99 29

                        Tullattaessa 1.1.2019–31.12.2019

                        2 783

                        ex 0210 99 85

                        10

                        Kultakin kalenterivuodelta 1.1.2020 alkaen

                        3 050

                        09.2118

                        1602 90 91

                        Lampaanlihajalosteet

                        Tullattaessa 1.9.2018–31.12.2018

                        67

                        0

                        Tullattaessa 1.1.2019–31.12.2019

                        233

                        Kultakin kalenterivuodelta 1.1.2020 alkaen

                        300

               (*1)  Tämän vuotta 2018 koskevan kiintiön määrää pienennetään järjestysnumerojen 09.2119, 09.2120 ja 09.0790 tariffikiintiöissä käytetyillä määrillä niiden ilmoitusten osalta, joiden hyväksymispäivämäärä on ajanjaksolla 1.1.2018–31.8.2018.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1543, annettu 15 päivänä lokakuuta 2018, Pediococcus pentosaceus (DSM 32291) -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
                  16.10.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 259/22

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1543,
         annettu 15 päivänä lokakuuta 2018,

            Pediococcus pentosaceus (DSM 32291) -valmisteen hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

                     (2)

                     Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on toimitettu hakemus Pediococcus pentosaceus (DSM 32291) -valmisteen hyväksymisestä. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

                     (3)

                     Hakemus koskee Pediococcus pentosaceus DSM 32291 -valmisteen hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”.

                     (4)

                     Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 21 päivänä helmikuuta 2018 (2) antamassaan lausunnossa, ettei Pediococcus pentosaceus DSM 32291 -valmiste ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että kyseessä oleva valmiste voi parantaa helposti ja kohtalaisen vaikeasti säilöttävästä rehuaineksesta valmistetun säilörehun tuotantoa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman, rehun lisäaineiden analyysimenetelmää koskevan raportin.

                     (5)

                        Pediococcus pentosaceus DSM 32291 -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

                     (6)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten rehussa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 15 päivänä lokakuuta 2018.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

            (2)  EFSA Journal (2018); 16(3):5202.

            LIITE

                        Lisäaineen tunnistenumero

                        Lisäaine

                        Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

                        Eläinlaji tai -ryhmä

                        Enimmäisikä

                        Vähimmäispitoisuus

                        Enimmäispitoisuus

                        Muut määräykset

                        Hyväksynnän voimassaolo päättyy

                        PMY lisäainetta/kg tuoretta ainesta

                           Teknologiset lisäaineet: säilörehun lisäaineet

                        1k21015

                           Pediococcus pentosaceus DSM 32291

                           Lisäaineen koostumus

                           Pediococcus pentosaceus DSM 32291 -valmiste, joka sisältää vähintään 8 × 1010 PMY/g lisäainetta.

                           Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

                           Pediococcus pentosaceus DSM 32291 -kannan elinkykyisiä soluja.

                           Analyysimenetelmä
                            (1)

                        Lukumäärän määritys rehun lisäaineessa: pintaviljelynä MRS-agarilla (EN 15786)
                        Tunnistaminen rehun lisäaineessa: Pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE).

                        Kaikki eläinlajit

                        —

                        —

                        —

                                    1.

                                    Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointiolosuhteet.

                                    2.

                                       Pediococcus pentosaceus DSM 32291 -valmisteen vähimmäispitoisuus, kun sitä ei käytetä yhdessä muiden mikro-organismien kanssa säilörehun lisäaineena: 5 × 107 PMY/kg helposti ja kohtalaisen vaikeasti säilöttävää tuoretta ainesta (2)

                                    3.

                                    Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, hengityssuoja mukaan lukien.

                        5.11.2028

               (1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

               (2)  Helposti säilöttävä nurmirehu: > 3 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreaineessa. Kohtalaisen vaikeasti säilöttävä nurmirehu: 1,5–3,0 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreessa aineksessa. Komission asetus (EY) N:o 429/2008, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2008, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hakemusten laadinnan ja esittämisen sekä rehun lisäaineiden arvioinnin ja hyväksymisen osalta (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 1).