title: Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 349/2012, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2012 , lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
               24.4.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 110/3

         NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 349/2012,
   annettu 16 päivänä huhtikuuta 2012,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

   1.   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 130/2006 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan viinihapon tuonnissa lopullisen polkumyyntitullin, joka on suuruudeltaan 0–34,9 prosenttia. Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd:n, jäljempänä ’Hangzhou Bioking’, tuottamalle viinihapolle asetettu lopullinen polkumyyntitulli oli nolla prosenttia, kun se muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta vaihteli 4,7 prosentista 34,9 prosenttiin.

               (2)

               Neuvosto antoi 22 päivänä helmikuuta 2008 asetuksen (EY) N:o 150/2008 (3), jolla se muutti edellä mainittujen toimenpiteiden soveltamisalaa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille pannun tarkastelun perusteella.

               (3)

               Asetuksen (EY) N:o 1515/2001 2 artiklan 3 kohdan perusteella vireille pannun, Hangzhou Biokingiin kohdistuvien voimassa olevien toimenpiteiden tarkastelun jälkeen neuvosto antoi 16 päivänä huhtikuuta 2012 asetuksen (EU) N:o 332/2012 (4), jolla se muutti Hangzhou Biokingiä koskevia toimenpiteitä WTO:n valituselimen raportin ”Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” (5) perusteella; raportin 305 ja 306 kappaleessa todetaan, että jos vientiä harjoittavan tuottajan ei alkuperäisessä tutkimuksessa ole havaittu harjoittaneen polkumyyntiä, se on jätettävä kyseisen tutkimuksen perusteella käyttöön otettavan lopullisen toimenpiteen soveltamisalan ulkopuolelle eikä siihen voida kohdistaa hallinnollista tarkastelua eikä muuttuneista olosuhteista johtuvaa tarkastelua.

               (4)

               Tutkimuksesta, johon alkuperäisessä asetuksessa käyttöön otetut toimenpiteet perustuvat, käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.

         2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

               (5)

               Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) julkaisemisen johdosta komissiota pyydettiin 27 päivänä lokakuuta 2009 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esittivät seuraavat tuottajat, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’: Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. ja Comercial Química Sarasa SL, joiden tuotanto muodostaa merkittävän osan eli tässä tapauksessa yli 50 prosenttia viinihapon kokonaistuotannosta unionissa.

               (6)

               Pyyntö perustui siihen, että Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa käyttöön otettujen toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.

         3.   Voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

               (7)

               Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti kyseisen tarkastelun aloittamisesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla julkaisemalla 26 päivänä tammikuuta 2011Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

         4.   Rinnakkaiset tapaukset

               (8)

               Lisäksi komissio ilmoitti 29 päivänä heinäkuuta 2011 aloittavansa Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontia koskevan, 5 artiklaan perustuvan polkumyynnin vastaisen menettelyn (8), joka rajoittuu yhteen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan eli Hangzhou Biokingiin.

               (9)

               Samana päivänä komissio ilmoitti aloittavansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuonnissa sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun (9), jossa tarkastellaan polkumyyntiä ainoastaan kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, jotka ovat Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, ja Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.

         5.   Tutkimus

   5.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (10)

               Polkumyynnin jatkumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2010 ja 31 päivän joulukuuta 2010 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         5.2   Tutkimuksen osapuolet

               (11)

               Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille unionissa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niiden järjestöille sekä asianomaisen viejämaan edustajille.

               (12)

               Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

               (13)

               Koska tutkimuksessa oli osallisena ilmeisen suuri määrä kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, unionin etuyhteydettömiä tuojia sekä unionin tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi perusasetuksen 17 artiklan nojalla edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

               (14)

               Saatujen vastausten perusteella otantaa päätettiin soveltaa unionin tuottajien osalta. Yksikään unionin etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista vain kaksi ilmaisi halukkuutensa toimia yhteistyössä tutkimuksessa. Näin ollen päätettiin, ettei otanta ollut tarpeen vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

               (15)

               Kuusi unionin tuottajaa toimitti vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot ja suostui otokseen sisällyttämiseen. Kyseisiltä unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen neljä unionin tuottajaa, joiden todettiin edustavan hyvin unionin tuotannonalaa, kun otetaan huomioon samankaltaisen tuotteen myyntimäärät unionissa. Niiden yhteenlaskettu myyntimäärä oli 61 prosenttia unionin markkinoilla myydystä määrästä.

               (16)

               Kyselyyn saatiin vastauksia otokseen kuuluvilta neljältä unionin tuottajalta, kahdelta käyttäjältä unionissa ja kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinasta. Lisäksi kaksi yhteistyössä toiminutta unionin tuottajaa toimitti pyydettyjä yleisiä tietoja vahinkoa koskevaa tarkastelua varten.

               (17)

               Hangzhou Biokingin, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali oli nolla prosenttia alkuperäisessä tutkimuksessa, harjoittamaa vientiä ei ole otettu huomioon polkumyyntiä eikä vahinkoa koskevassa analyysissä eikä arvioitaessa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä ja polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvan vahingon toistumisen riskiä. Tämän tarkastelun analyysi perustuu näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, lukuun ottamatta tuottajan Hangzhou Bioking harjoittamaa vientiä, ja siitä käytetään tässä asetuksessa myös nimitystä ”toimenpiteiden kohteena oleva vienti”.

               (18)

               Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           a)

                           Unionin tuottajat

                                       —

                                       Comercial Química Sarasa SL;

                                       —

                                       Alcoholera Vinícola Europea SA;

                                       —

                                       Distillerie Mazzari S.p.a.;

                                       —

                                       Distillerie Bonollo S.p.a.;

                           b)

                           Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

                                       —

                                       Changmao Biochemical Engineering Co Ltd;

                                       —

                                       Ninghai Organical Chemical Factory;

                           c)

                           Käyttäjät

                                       —

                                       Danisco A/S;

                                       —

                                       Kerry (NL) B.V.;

                           d)

                           Vertailumaassa toimiva tuottaja

                                       —

                                       Tarcol SA, Argentiina.

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

               (19)

               Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin se, joka määritellään asetuksessa (EY) N:o 150/2008, jolla muutettiin alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettujen toimenpiteiden soveltamisalaa edellä selitetyllä tavalla. Tarkastelun kohteena on siis nykyisin CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluva Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva viinihappo, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

               (20)

               Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistui alkuperäisessä tutkimuksessa tehty havainto, jonka mukaan unionin markkinoille tuodulla tarkasteltavana olevalla tuotteella ja vientiä harjoittavien tuottajien kotimaan markkinoilla tuottamilla ja myymillä tuotteilla sekä unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä tuotteilla, jäljempänä ’samankaltainen tuote’, on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   1.   Alustavat huomautukset

               (21)

               Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

               (22)

               Kuten johdanto-osan 13 kappaleessa mainitaan, vireillepanoilmoituksessa ennakoitiin otannan käyttöä tarkastelussa osallisina olevien vientiä harjoittavien tuottajien oletettavasti suuren lukumäärän vuoksi. Tiedossa olevista 20:stä vientiä harjoittavasta tuottajasta ilmoittautui ja suostui toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa vain kaksi yritystä, joista kummallekin oli myönnetty markkinatalouskohtelu. Kyseiset yritykset vastasivat suurimmasta osasta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun jätetään pois laskuista Hangzhou Bioking -yrityksen, jonka yksilöllinen polkumyyntimarginaali alkuperäisessä tutkimuksessa oli nolla prosenttia, harjoittama vienti.

         2.   Polkumyyntituonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

   2.1   Vertailumaa

               (23)

               Koska Kiina on siirtymätalousmaa, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan säännösten mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai niiden laskennallisen arvon perusteella.

               (24)

               Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin, että vertailumaana normaaliarvon määritystä varten käytettäisiin Argentiinaa, kuten oli tehty alkuperäisessä tutkimuksessakin. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa tämän vertailumaan sopivuudesta.

               (25)

               Yksi viinihapon teollinen kuluttaja toi esiin eräitä rajoituksia, jotka liittyvät Argentiinan valintaan vertailumarkkinoiksi, ja väitti, että maata ei pitäisi käyttää ainoana vertailukohtana normaaliarvoa määritettäessä. Kyseinen osapuoli viittasi erityisesti väitettyihin eroihin Kiinan ja Argentiinan tuotantoprosessien välillä, vuosituotannon pieneen määrään verrattuna tuotantoon koko maailmassa sekä valuuttakurssien vaihteluihin. Yhdenkään väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty asiakirjanäyttöä.

               (26)

               Argentiinan ja Kiinan erilaisia tuotantoprosesseja ja niistä johtuvaa vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen kustannusten laskentaan ja hinnanmääritykseen tarkasteltiin joka tapauksessa perusteellisesti jo alkuperäisessä tutkimuksessa, jolloin pääteltiin, että ne eivät muuttaneet samankaltaisiksi todettujen tuotteiden vertailtavuutta. Koska teollisen kuluttajan väite ei sisältänyt mitään uutta ja koska sen olettamia ei osoitettu oikeiksi, väite hylätään. Tämän voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun havainnot vahvistavat näin ollen alkuperäisen tutkimuksen havainnot eli sen, että tuotantoprosessien eroilla ei ollut vaikutusta tuotteiden vertailtavuuteen.

               (27)

               Argentiinan vuosituotannon vähäinen määrä verrattuna viinihapon maailmanmarkkinoihin ei ole relevantti seikka arvioitaessa, sopivatko jotkin tietyt markkinat normaaliarvon määrittämiseen vertailumarkkinoilla. Tutkimus osoittikin, että Argentiinan markkinat ovat avoimet ja niillä on ainakin kaksi kilpailevaa toimijaa. Tällä perusteella väite hylätään.

               (28)

               Merkittäviä valuuttakurssien heilahteluja koskevan väitteen tueksi ei esitetty näyttöä. Lisäksi paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa ei tullut esiin tekijöitä, jotka olisivat viitanneet vaihtokurssien vääristymiseen alueiden välillä. Tällä perusteella myös tämä väite hylätään.

               (29)

               Näin ollen pääteltiin, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, että Argentiina sopii vertailumaaksi, jonka perusteella normaaliarvo määritetään.

               (30)

               Kahteen tiedossa olleeseen argentiinalaisyritykseen otettiin yhteyttä, mutta vain toinen niistä suostui toimimaan yhteistyössä ja vastaamaan kyselyyn ja hyväksyi tarkastuskäynnin. Normaaliarvon määrittämiseen on käytetty kyseistä yritystä koskevia lukuja.

         2.2   Normaaliarvo

               (31)

               Niille kahdelle yritykselle, joille myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, on määritetty normaaliarvo niitä koskevien tietojen perusteella. Perusasetuksen 2 artiklan mukaisesti komissio tutki, oliko viinihapon kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli oliko kotimaan kulutukseen tarkoitetun tuotteen myyntimäärä vähintään viisi prosenttia yrityksen unioniin viemän tarkasteltavana olevan tuotteen määrästä.

               (32)

               Yhtä markkinatalouskohtelun saanutta yritystä koskeva normaaliarvo oli muodostettava laskennallisesti, koska sen kotimarkkinamyynti ei ollut riittävää, jotta sitä olisi voitu pitää edustavana johdanto-osan 31 kappaleessa selvitetyllä tavalla. Määritetyn normaaliarvon laskemiseen käytettiin näin ollen yrityksen tuotantokustannuksia, joihin lisättiin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutettu voitto.

               (33)

               Koska toisen markkinatalouskohtelun saaneen yrityksen kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, sille määritettiin normaaliarvo viejämaan riippumattomien asiakkaiden maksamien hintojen perusteella.

               (34)

               Niille yrityksille, joille ei alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella.

               (35)

               Sen vuoksi myös kotimaan myynti riippumattomille asiakkaille vertailumaassa arvioitiin perusasetuksen 2 artiklan arviointiperusteen mukaisesti. Komissio pystyi varmentamaan, että kyseinen myynti oli määrältään riittävää ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten sitä voitiin käyttää normaaliarvon määrittämiseen niille yrityksille, joille ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua.

         2.3   Vientihinta

               (36)

               Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisvienti unioniin myytiin suoraan unioniin sijoittautuneille riippumattomille asiakkaille. Perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti vientihinta määritettiin tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

               (37)

               Kaikkien muiden Kiinaan sijoittautuneiden tuottajien vientihintoja varten käytettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tuontitilastoja.

         2.4   Vertailu

               (38)

               Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (39)

               Yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia koskevan normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti huomioon oikaisujen muodossa tietyt kuljetus-, vakuutus-, vero- ja luottokustannusten erot, jotka vaikuttivat hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen.

               (40)

               Jotta vertailumaata koskevaa normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla ja johdanto-osan 37 kappaleessa mainittua vientihintaa voitiin verrata tasapuolisesti, cif-vientihinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle käyttäen tarkastuskäynneillä saatuja tietoja.

         2.5   Polkumyyntimarginaali

               (41)

               Polkumyyntimarginaali määritettiin vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa säädetään.

               (42)

               Vertailu osoitti, että ne vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, jatkoivat polkumyyntiä, joskin hieman alemmalla tasolla.

               (43)

               Laskettu jäännöstulli osoitti, että polkumyynnin taso oli huomattava, jopa korkeampi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.

         3.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

               (44)

               Sen lisäksi, että analysoitiin, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys.

               (45)

               Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja hinnat, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus.

         3.1   Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat

               (46)

               Sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet otettiin käyttöön tammikuussa 2006, polkumyyntituonti Kiinasta lisääntyi edelleen: vuonna 2007 määrä oli 3 034 metristä tonnia ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 3 649 metristä tonnia, eli lisäystä oli 20 prosenttia. Samaan aikaan Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 1,0 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana eli 12,6 prosentista vuonna 2007 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 13,5 prosenttiin.

               (47)

               Saman ajanjakson kuluessa Kiinasta tapahtuvan polkumyyntituonnin hinnat pysyivät melko vakaina ja nousivat 12,6 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008, minkä jälkeen ne laskivat jatkuvasti vuonna 2009 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jonka aikana hinnat päätyivät vuoden 2007 tasolle.

         3.2   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

               (48)

               Kiinan viinihapontuotannon kokonaiskapasiteetin osalta erilaisista julkisista lähteistä saatavilla olevat tiedot (10) viittaavat siihen, että tuotantokapasiteetti ylittää reilusti Kiinan kotimaanmarkkinoiden kysynnän.

               (49)

               Tutkimuksen aikana paikan päällä kerätyt tiedot huomioon ottaen ja markkinatutkimusten (11) perusteella kokonaistuotantokapasiteetin Kiinassa arvioidaan olevan noin 25 000 metristä tonnia. Kiinan markkinat ovat pienet verrattuna Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin, sillä kulutukseksi arvioidaan 5 000 metristä tonnia.

               (50)

               Lisäksi on selkeitä viitteitä siitä, että kapasiteetti Kiinassa on vieläkin suurempi kuin 25 000 metristä tonnia. Kahden kiinalaisen yhteistyössä toimineen viejän kokonaiskapasiteetti onkin kasvanut yli 200 prosenttia, kun alkuperäisen tutkimusajanjakson tietoja verrataan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tietoihin. Vastaava käyttämätön kapasiteetti oli noin 20 prosenttia kokonaiskapasiteetista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (51)

               Lisäksi johdanto-osan 48 kappaleessa mainittuihin raportteihin sisältyvistä otteista saadut sekä julkisesti saatavilla olevat tiedot osoittavat, että vuonna 2007 perustettiin ainakin kaksi uutta viinihappoa tuottavaa yritystä.

               (52)

               Näillä perusteilla on selvää, että Kiinassa on suhteettoman paljon tuotantokapasiteettia kotimaan kulutukseen nähden, minkä vuoksi kiinalaisilla tuottajilla on selkeästi tarve vahvistaa asemaansa vientimarkkinoilla.

         3.3   Unionin markkinoiden ja muiden kolmansien markkinoiden houkuttelevuus

               (53)

               Kiinalaisilta yhteistyössä toimineilta yrityksiltä koottujen tietojen perusteella kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hinnat vastaavat hintatasoa, jonka yritykset voisivat saada unionin markkinoilla. Kuten edellä mainitaan, Kiinan kotimarkkinoilla on huomattavaa tuotannon ylikapasiteettia, mikä viittaa siihen, että ylimääräisen tuotantokapasiteetin vastaanottamiseen on luonnollisesti suuri tarve löytää vaihtoehtoisia markkinoita.

               (54)

               Unionin markkinat ovat selkeästi maailman suurimmat, sillä unionin osuus viinihapon kulutuksesta koko maailmassa on noin 40 prosenttia, ja osuus kasvaa edelleen, kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan. Tutkimuksen kuluessa koottujen tietojen perusteella on myös selvää, että kiinalaisyritykset ovat osoittaneet suurta mielenkiintoa asemansa vahvistamiseen maailman suurimmilla markkinoilla ja merkittävän markkinaosuuden säilyttämiseen unionin markkinoilla.

         4.   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (55)

               Edellä kuvattujen havaintojen perusteella voidaan päätellä, että Kiinasta tuodaan edelleen merkittäviä määriä viinihappoa polkumyynnillä ja että polkumyynnin jatkuminen on hyvin todennäköistä. Kun otetaan huomioon potentiaalinen käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, mukaan lukien Kiinan markkinoille ilmaantuneet uudet tuottajat, sekä se, että unionin markkinat ovat maailman suurimmat ja hintataso niillä on houkutteleva, voidaan päätellä, että kiinalaiset viejät todennäköisesti lisäävät entisestään polkumyyntihinnoin tapahtuvaa vientiä unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

         D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

               (56)

               Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta tuotti yhdeksän tuottajaa unionissa. Näistä yhdeksästä tuottajasta kuusi toimi tutkimuksessa täydessä yhteistyössä ja toimitti lomakkeet otantaa varten sekä pyysi tulla sisällytetyksi otokseen. Kyseisten kuuden tuottajan todettiin vastaavan suurimmasta osasta eli tässä tapauksessa yli 73 prosentista samankaltaisen tuotteen tuotannosta unionissa. Niistä yhdeksästä tuottajasta, joita tarkoitetaan johdanto-osan 57 kappaleessa ja joilta saatiin tarkastelupyynnön mukaiset tiedot, käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’ perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisessa merkityksessä.

               (57)

               Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:

                           —

                           makrotaloudelliset tekijät (tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys ja polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannon tasolla niiltä tuottajilta kerättyjen tietojen perusteella, jotka ilmoittautuivat otantamenettelyn yhteydessä, ja kolmen muun unionin tuottajan osalta tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin perustuvien arvioiden perusteella,

                           —

                           mikrotaloudelliset tekijät (keskimääräiset yksikköhinnat, varastot, palkat, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.

               (58)

               On huomattava, että unionin viinihappomarkkinoilla on suhteellisen pieni määrä tuottajia, joista suurin osa on Italiassa ja Espanjassa sijaitsevia pk-yrityksiä. Lukuun ottamatta yhtä Espanjaan sijoittautunutta tuottajaa, joka tuottaa ainoastaan viinihappoa, kaikki muut tuottajat ovat vertikaalisesti integroituneita, ja niiden päätoimintaa on alkoholin valmistaminen viinisakasta; viinihappoa syntyy kyseisen prosessin sivutuotteena.

         E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

   1.   Kulutus unionin markkinoilla

               (59)

               Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien määrien, Kiinan vientitietokannan ja Eurostatilta saatujen unionin markkinoita koskevien tuontimäärätilastojen sekä muiden unionin tuottajien osalta tarkastelupyynnössä esitettyjen arvioiden perusteella.

               (60)

               Viinihapon kulutus unionissa kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia. Tarkemmin sanottuna todettavissa oleva kysyntä pieneni 15 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2009. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus kuitenkin ylsi 29 964 tonniin, eli kasvua edellisvuodesta oli huomattavat 26 prosenttiyksikköä. Selityksenä kasvulle on viinihapon suuri hintajousto. Kun hinnat ovat alhaiset, kuten ne tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat, viinihappoa voidaan käyttää useammissa sovelluksissa korvaamaan muita kemiallisia raaka-aineita, kuten sitruuna- ja omenahappoa, mikä selittää unionin kokonaiskulutuksen kasvun.

                  Taulukko 1

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           EU:n kokonaiskulutus (tonnia)

                           26 931

                           25 333

                           22 983

                           29 964

                              Indeksi

                              100

                              94

                              85

                              111

                              Lähde: Kyselyvastaukset, Kiinan vientitietokanta ja Eurostat.

         2.   Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta

   2.1   Määrä ja markkinaosuus

               (61)

               Kiinasta unioniin tulevan tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuontimäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 45 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana määrä nousi 8 495 tonniin, joka vastaa 28,4 prosentin markkinaosuutta.

               (62)

               Kiinalaisilta viejiltä tulleen polkumyyntitoimenpiteiden alaisen viinihapon tuontimäärä unioniin kasvoi 20 prosenttia ja oli 3 649 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa 12,2 prosentin markkinaosuutta; osuus oli toisin sanoen kasvanut tarkastelujakson alun 11,3 prosentista. Muun tuonnin määrä oli 4 846 tonnia, ja se tuli kiinalaiselta viejältä, johon sovellettiin 0 prosentin tullia ja joka kasvatti osuuttaan Kiinasta unioniin tulevasta kokonaistuonnista tarkastelujakson aikana (lisäystä oli 9 prosenttiyksikköä).

                  Taulukko 2

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin määrä (tonnia)

                           3 035

                           3 042

                           2 945

                           3 649

                              Indeksi = 100

                              100

                              100

                              97

                              120

                           Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin markkinaosuus

                           11,3 %

                           12,0 %

                           12,8 %

                           12,2 %

                              Indeksi = 100

                              100

                              106

                              113

                              107

         2.2   Hinnat ja hinnan alittavuus

               (63)

               Seuraavasta taulukosta on nähtävissä, miten Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräiset cif-hinnat EU:n rajalla ja unionin tuotannonalan asianomaiset keskimääräiset myyntihinnat kehittyivät.

                  Taulukko 3

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin hinta (EUR/tonni)

                           1 834

                           2 060

                           1 966

                           1 819

                              Indeksi = 100

                              100

                              112

                              107

                              99

                              Lähde: Kyselyvastaukset, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (64)

               Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin keskimääräinen cif-tason yksikkömyyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1 819 euroa/metrinen tonni eli se nousi tarkastelujakson aikana 20 prosenttia.

               (65)

               Viinihapon myyntihintaa unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltiin vertaamalla unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän viinihapon hintoja ja Kiinasta tulevan toimenpiteiden alaisen tuonnin hintoja. Unionin tuotannonalan huomioon otettavat myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitettuja hintoja oikaistuina tarvittaessa noudettuna lähettäjältä -tasolle eli ilman unionissa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen. Näitä hintoja verrattiin edellä mainittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamiin myyntihintoihin, joista oli vähennetty alennukset ja joita oikaistiin tarvittaessa cif-hinta EU:n rajalla -tasolle, jolloin tehtiin asianmukaiset tulliselvityskustannuksia ja tuonnin jälkeisiä kustannuksia koskevat oikaisut. Unionin painotettu keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 2 496 euroa/metrinen tonni.

               (66)

               Tuotelajeittain tehty vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen toimenpiteiden alainen tuonti Kiinasta myytiin unionissa hinnoilla, jotka alittivat unionin tuotannonalan hinnat huomattavasti eli 32,6 prosentilla.

         3.   Tuonti muista kolmansista maista

               (67)

               Muista kolmansista maista tarkastelujaksolla tulleen tuonnin määrän ja markkinaosuuden kehitys sekä keskimääräiset tuontihinnat esitetään seuraavassa taulukossa.

                  Taulukko 4

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

                           590

                           135

                           156

                           845

                              Indeksi = 100

                              100

                              23

                              26

                              143

                           Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus

                           2,2 %

                           0,5 %

                           0,7 %

                           2,8 %

                              Indeksi = 100

                              100

                              24

                              31

                              129

                           Tuontihinta (euroa/tonni)

                           2 503

                           2 874

                           2 300

                           2 413

                              Lähde: Eurostat, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (68)

               Muista kolmansista maista peräisin olevan viinihapon tuonnin määrä EU:hun kasvoi tarkastelujaksolla 43 prosenttia ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 845 tonnia. Kyseisen tuonnin hinnat olivat suhteellisen korkeat ja ylittivät merkittävästi Kiinan vastaavat hinnat, ja ne olivat vain hieman unionin tuotannonalan keskimääräistä hintatasoa alemmat. Muista kolmansista maista tullutta tuontia voidaan kuitenkin pitää vähäpätöisenä, sillä sen markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain 2,8 prosenttia, vaikka se prosenttiyksikköinä tarkasteltuna kasvoi voimakkaasti tarkastelujakson lopulla.

         4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

               (69)

               Perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti on tarkasteltu kaikkia asiaankuuluvia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.

         4.1   Alustavat huomautukset

               (70)

               Koska unionin tuotannonalan osalta käytettiin otantaa, vahinkoanalyysiä varten vahvistettiin vahinkoindikaattorit kahdella tasolla, kuten johdanto-osan 57 kappaleessa todetaan.

         4.2   Makrotaloudelliset tekijät

   a)   Tuotanto

               (71)

               Unionin tuotanto kasvoi 5 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna se kasvoi vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 19 prosenttiyksikköä eli noin 30,5 tuhanteen metriseen tonniin laskettuaan sitä ennen jyrkästi, 14 prosentilla, vuodesta 2007 vuoteen 2009. Tuotannon kasvu teki unionin tuotannonalalle mahdolliseksi pitää tuotantokustannusten nousu kurissa, ja se vaikutti myönteisesti unionin tuotannonalan yleiseen kannattavuuteen.

                  Taulukko 5

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä (tonnia)

                           29 000

                           27 500

                           25 000

                           30 588

                              Indeksi = 100

                              100

                              95

                              86

                              105

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.

         b)   Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (72)

               Unionin tuottajien tuotantokapasiteetti pieneni 2 prosenttia tarkastelujaksolla.

               (73)

               Kapasiteetin käyttöaste oli 63 prosenttia vuonna 2007, vuonna 2009 se putosi 56 prosenttiin ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se ylsi 68 prosenttiin. Vuoden 2009 alempi käyttöaste oli seurausta talouskriisin kielteisistä vaikutuksista. Kapasiteetin käyttöaste yhteensä nousi tarkastelujaksolla 8 prosenttia, mikä osaltaan pienensi edelleen kiinteitä kuluja.

                  Taulukko 6

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotantokapasiteetti (tonnia)

                           46 000

                           46 000

                           45 000

                           45 000

                              Indeksi = 100

                              100

                              100

                              98

                              98

                           Kapasiteetin käyttöaste

                           63 %

                           60 %

                           56 %

                           68 %

                              Indeksi = 100

                              100

                              95

                              88

                              108

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.

         c)   Myyntimäärä

               (74)

               Unionin tuottajien myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi hiukan eli yhden prosentin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ensin myynti väheni 11 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja 9 prosenttia lisää vuonna 2009, ja tarkastelujakson lopussa määrä oli lähes sama kuin tarkastelujakson alussa, mikä osoittaa vaihtelun olleen suurta pääasiassa vuosien 2008 ja 2009 talouskriisin vuoksi.

                  Taulukko 7

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (tonnia)

                           20 489

                           18 165

                           16 709

                           20 623

                              Indeksi = 100

                              100

                              89

                              82

                              101

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.

         d)   Markkinaosuus

               (75)

               Unionin tuottajat menettivät tarkastelujaksolla markkinaosuudestaan 7,3 prosenttiyksikköä; se supistui vuoden 2007 tasolta 76,1 prosentista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 68,8 prosenttiin. Markkinaosuuden menetys tarkoittaa sitä, että kulutuksen lisääntymisestä huolimatta unionin tuotannonalan myynti ei kohentunut vastaavasti tarkastelujaksolla vaan pysyi kutakuinkin muuttumattomana.

                  Taulukko 8

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin tuottajien markkinaosuus

                           76,1 %

                           71,7 %

                           72,7 %

                           68,8 %

                              Indeksi = 100

                              100

                              94

                              95

                              90

                              Lähde: Kyselyvastaukset, tarkastelupyyntö ja Eurostat.

         e)   Kasvu

               (76)

               Unionin kulutus kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 11 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi muuttumattomana, ja sen markkinaosuus pieneni 10 prosenttia. Näin ollen päätellään, että unionin tuottajat eivät hyötyneet markkinoiden kasvusta lainkaan.

         f)   Työllisyys

               (77)

               Unionin tuotannonalan työllisyystaso laski 28 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työntekijöiden määrä pieneni merkittävästi: työntekijöitä oli 320 vuosina 2007 ja 2008, 280 vuonna 2009 ja 230 tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Määrän lasku vuonna 2009 johtui rakenteellisista muutoksista, joita monet unionin tuottajat tekivät.

                  Taulukko 9

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työllisyys (henkilöä)

                           320

                           320

                           280

                           230

                              Indeksi = 100

                              100

                              100

                              88

                              72

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.

         g)   Tuottavuus

               (78)

               Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus, ilmaistuna tuotantomääränä (tonnia) työntekijää kohti vuodessa, kasvoi tarkastelujaksolla 47 prosenttia. Vaikka tuotanto kasvoi 5 prosenttia, työllisyystaso laski 28 prosenttia, mikä on osoitus unionin tuottajien tehokkuuden lisääntymisestä. Tämä oli erityisen ilmeistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin tuotanto kasvoi vaikka työllisyystaso jatkoi laskua ja tuottavuus oli 48 prosenttiyksikköä korkeampi kuin vuonna 2009.

                  Taulukko 10

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

                           90

                           85

                           89

                           132

                              Indeksi = 100

                              100

                              94

                              99

                              147

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.

         4.3   Otokseen valittuihin unionin tuottajiin liittyvät tiedot

   h)   Myyntihintoihin vaikuttavat tekijät

               (79)

               Otokseen valittujen tuottajien vuotuiset keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla nousivat 8 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2009 mutta laskivat 6 prosenttia tarkastelujaksolla; tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuotuinen keskimääräinen myyntihinta oli 2 496 euroa/tonni, kun se vuonna 2007 oli 2 667 euroa/tonni. Kalsiumtartraatin, jota valmistetaan viinisakasta ja jonka osuus viinihapon kokonaistuotantokustannuksista on 66 prosenttia, saatavuus vaihtelee viinirypälesadon laadun mukaan. Sen vuoksi suotuisat tai kehnot sääolosuhteet vaikuttavat kalsiumtartraatin kokonaistarjontaan, mikä puolestaan vaikuttaa vuotuisiin keskimääräisiin myyntihintoihin. Olisi huomattava, että vuodet 2007 ja 2008 eivät olleet viinirypälesadon kannalta suotuisia, mikä johti raaka-ainekustannusten ja myyntihintojen nousuun tuotantokauden jälkeen (koska on kyse kausituotteesta, vaikutukset realisoituvat vasta useita kuukausia sadonkorjuukauden jälkeen). Vuosi 2009 sen sijaan oli hyvä viininkorjuuvuosi, mistä syystä vuotuinen keskimääräinen myyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 14 prosenttia alempi kuin edellisvuonna.

                  Taulukko 11

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/tonni)

                           2 667

                           2 946

                           2 881

                           2 496

                              Indeksi = 100

                              100

                              110

                              108

                              94

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja tarkastelupyyntö.

         i)   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä

               (80)

               Tässä tutkimuksessa todettu polkumyynnin taso huomioon ottaen unionin tuotannonalan ei voitu katsoa toipuneen täysin aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä mahdollisesti tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa niiden kahden yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, polkumyyntimarginaaleiksi todettiin 4,7 prosenttia ja 10,1 prosenttia. Kaikkia muita yrityksiä koskeva polkumyyntimarginaali on 34,9 prosenttia. Lisäksi pantiin vireille yhteen toimenpiteiden ulkopuoliseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Hangzhou Biokingiin, rajoittuva polkumyynnin vastainen menettely, kuten johdanto-osan 7 kappaleessa todetaan, eikä voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan todetaan harjoittavan polkumyyntiä. Myös polkumyynnin jatkumisen todettiin olevan todennäköistä, kuten johdanto-osan 48–54 kappaleessa todetaan, pääasiassa sillä perusteella, että Kiinassa on paljon ylimääräistä tuotantokapasiteettia ja Kiinan kotimarkkinat ovat melko pienet. Mitä tulee toipumiseen Kiinasta aikaisemmin tulleesta polkumyyntituonnista, on tärkeää muistaa, että tammikuussa 2006 tapahtuneen lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen toimenpiteiden alainen tuonti Kiinasta lisääntyi edelleen, kuten johdanto-osan 46 kappaleessa mainitaan. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu katsoa varsinaisesti toipuneen aiemmasta polkumyynnistä, ja siksi sen katsotaan olevan edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

         j)   Varastot

               (81)

               Varastojen määrä pysyi tarkastelujakson ajan vakaana, sillä ne kasvoivat vaatimattomasti 2 prosenttia. Tarkkaan ottaen kasvu oli nopeaa vuonna 2008 (65 prosenttia) johdanto-osan 74 kappaleessa kuvatun myynnin kehittymisen välittömänä seurauksena. Vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä varastojen määrä pieneni, kun myynti etuyhteydettömille osapuolille lisääntyi samalla ajanjaksolla.

                  Taulukko 12

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (tonnia)

                           863

                           1 428

                           933

                           879

                              Indeksi = 100

                              100

                              165

                              108

                              102

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

         k)   Palkat

               (82)

               Keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 19 prosenttia tarkastelujakson aikana huolimatta otokseen valittujen tuottajien pyrkimyksistä pienentää työvoimakustannuksia erityisesti kouluttamattomien työntekijöiden osalta, mikä näkyy edellä olevassa johdanto-osan 77 kappaleessa mainittuna kokonaistyövoiman vähenemisenä.

                  Taulukko 13

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskipalkka (euroa)

                           28 686

                           31 871

                           31 574

                           34 245

                              Indeksi = 100

                              100

                              111

                              110

                              119

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

         l)   Kannattavuus ja investointien tuotto

               (83)

               Otokseen valittujen tuottajien unionin markkinoiden etuyhteydettömille asiakkaille tapahtuvan samankaltaisen tuotteen myynnin kannattavuus (ilmaistuna prosentteina nettomyynnistä) nousi yli 6 prosenttiyksikköä. Tarkemmin sanottuna otokseen valittujen tuottajien kannattavuustilanne huononi 3,7 prosenttiyksikköä vuosien 2007 ja 2008 välillä pudoten 7,7 prosenttiin eli tasolle, jonka katsottiin olevan alle voittotavoitteen, ja vuonna 2009 sekä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuus nousi 17,6 prosenttiin.

               (84)

               Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se huononi vuosien 2007 ja 2008 välillä 36,4 prosentista 21,9 prosenttiin. Vuonna 2009 se nousi 44,4 prosenttiin ja parantui taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 142,9 prosenttiin. Kokonaisuutena investointien tuotto pysyi hyvin positiivisena koko tarkastelujakson.

                  Taulukko 14

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           EU:n kannattavuus (% nettomyynnistä)

                           11,4 %

                           7,7 %

                           12,5 %

                           17,6 %

                              Indeksi = 100

                              100

                              67

                              109

                              153

                           Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

                           36,4 %

                           21,9 %

                           44,4 %

                           142,9 %

                              Indeksi = 100

                              100

                              60

                              122

                              393

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

         m)   Kassavirta ja pääoman saanti

               (85)

               Liiketoiminnan nettokassavirta oli 4,6 miljoonaa euroa positiivinen vuonna 2007. Se putosi 1,8 miljoonaan euroon vuonna 2008, minkä jälkeen se koheni huomattavasti tarkastelujakson loppuun asti ja nousi 6,8 miljoonan euron tasolle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kokonaisuutena kassavirta pysyi positiivisena tarkastelujakson ajan.

               (86)

               Ei ollut merkkejä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut vaikeuksia saada pääomaa, mikä johtuu lähinnä siitä, että suurin osa otokseen valituista tuottajista on integroituneita yrityksiä, kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todetaan.

                  Taulukko 15

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kassavirta (euroa)

                           4 691 458

                           1 841 705

                           4 706 092

                           6 802 164

                              Indeksi = 100

                              100

                              39

                              100

                              145

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

         n)   Investoinnit

               (87)

               Otokseen valittujen tuottajien vuosi-investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät 23 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkemmin sanottuna investoinnit kasvoivat 5 prosenttia vuodesta 2007 vuoteen 2008 ja vielä 32 prosenttiyksikköä lisää vuonna 2009. Investointien jyrkkä väheneminen vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (– 60 prosenttiyksikköä) selittyy osittain sillä, että tutkitut yritykset olivat jo tarkastelujakson aikana tehneet tarvittavat suunnitellut investointinsa.

                  Taulukko 16

                           2007

                           2008

                           2009

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Nettoinvestoinnit (euroa)

                           2 518 189

                           2 632 013

                           3 461 990

                           1 943 290

                              Indeksi = 100

                              100

                              105

                              137

                              77

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

         5.   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

               (88)

               Makrotaloudellisten tietojen analyysistä käy ilmi, että unionin tuotannonalan tuotanto ja myynti laskivat tarkastelujaksolla. Vaikka havaittu lasku ei ollut sinänsä merkittävä, on syytä huomata, että samalla kysyntä kasvoi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana, minkä vuoksi unionin tuottajien markkinaosuus laski 7,3 prosenttiyksikköä eli 68,8 prosenttiin.

               (89)

               Samaan aikaan merkitykselliset mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne parani. Kannattavuus ja investointien tuotto samoin kuin kassavirta pysyivät positiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (90)

               Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle ei ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Vaikka merkittävää vahinkoa ei tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti aiheutunut, olisi otettava huomioon muut tärkeät vahinkoa osoittavat tekijät, joiden kehitys tarkastelujaksolla oli kielteinen, erityisesti myyntihinnat sekä markkinaosuuden ja työpaikkojen menetys. Näin ollen unionin tuotannonalan tilanteen katsotaan olevan edelleen haavoittuva ja tietyissä suhteissa kaukana siitä tasosta, jonka sen olisi voinut odottaa saavuttavan, jos unionin tuotannonala olisi kokonaan toipunut alkuperäisessä tutkimuksessa todetusta vahingosta.

         F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   1.   Arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan

               (91)

               Kuten edellä johdanto-osan 48–52 kappaleessa todetaan, vientiä harjoittavilla tuottajilla Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia ja selvästi mahdollisuuksia kasvattaa vientimääriään unionin markkinoille merkittävästi, myös suuntaamalla uudelleen vientiä muilta markkinoilta.

               (92)

               Niiden kiinalaisten viejien, joihin tällä hetkellä kohdistuu toimenpiteitä, unioniin viemästä viinihaposta veloittamat cif-hinnat olivat huomattavasti alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja tuotelajikohtaisesti vertailtuna hinnan alittavuus oli 32,6 prosenttia.

               (93)

               Viinihapon vientiä Kiinasta muihin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen koskeva analyysi (12) osoittaa, että kyseisen viennin määrä väheni huomattavasti: tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrä oli 10 862 metristä tonnia ja vuoden 2011 heinäkuun lopussa 8 118 metristä tonnia (– 25 prosenttia). Kiinan muille markkinoille viemä määrä pieneni 2 744 tonnilla, minkä vuoksi se pystyi kasvattamaan vientimääräänsä unionin markkinoille.

               (94)

               Kun otetaan huomioon viinihapon tuotannon olemassa oleva varakapasiteetti Kiinassa sekä edellä mainittu unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinassa toimivat viejät hyvin todennäköisesti yrittäisivät lisätä osuuttaan unionin markkinoista ja aiheuttaisivat siten merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Jos Kiinasta peräisin olevalle viinihapon tuonnille ei olisi polkumyyntitulleja, Kiinasta polkumyynnillä tuotavan määrän mahdollinen kasvu aiheuttaisi entistä voimakkaampia hintapaineita unionin tuotannonalalle ja aiheuttaisi merkittävää vahinkoa.

               (95)

               Kuten johdanto-osan 79 kappaleessa todetaan, sääolosuhteisiin ja satoon liittyvät tekijät vaikuttavat osaltaan unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. On muistettava, että viinihappoa, jota myös viinintuottajat käyttävät, saadaan joko viininvalmistuksen sivutuotteena tai, kuten kiinalaisten viejien tapauksessa, kemiallisella synteesillä petrokemiallisista yhdisteistä tai hiiliyhdisteistä kuten bentseenistä.

               (96)

               Näin ollen olisi huomattava myös, että synteettisten tuotantomenetelmien vuoksi kiinalaisilla tuottajilla ei ole merkittäviä tuotantomääriä rajoittavia tekijöitä päinvastoin kuin unionin tuotannonalaan kuuluvilla tuottajilla, jotka käyttävät luonnon raaka-aineita eli viinisakkaa.

               (97)

               Koska unionin tuotannonalan kannattavuus riippuu osittain sääolosuhteista, on ilmeistä, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson hyvää kannattavuutta ei voida pitää pysyvänä. On syytä huomata, että tarkastelujaksollakaan unionin tuotannonala ei aina päässyt tavoitevoittoonsa, joka on 8 prosenttia. Lisäksi jo tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa seuranneiden kuuden kuukauden aikana unionin tuotannonalan kannattavuus heikkeni huomattavasti, noin 3 prosenttiin, eli tuotannonala oli jälleen alttiina vahingolle.

         2.   Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (98)

               Edellä kuvatuilla perusteilla päätellään, että toimenpiteiden kumoaminen hyvin todennäköisesti johtaisi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan viennin lisääntymiseen, mikä aiheuttaisi unionin tuotannonalalle hintojen alentamispainetta ja huonontaisi unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. Sen vuoksi päätellään, että Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

         G.   UNIONIN ETU

   1.   Johdanto

               (99)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten Kiinalle asetettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (100)

               On syytä muistaa, että alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa; sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.

               (101)

               Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

         2.   Unionin tuotannonalan ja muiden unionin tuottajien etu

               (102)

               Unionin tuotannonala on osoittautunut yleisesti ottaen elinkelpoiseksi. Tämän vahvisti tarkastelujakson ajalta todettu tuotannonalan taloudellisen tilanteen myönteinen kehitys, joka johtui osittain alalla toteutetuista uudelleenorganisoinneista ja voimassa olevista toimenpiteistä. Erityisesti unionin tuotannonalan kustannusrakenne ja voittotilanne paranivat ja tuotantomäärät kasvoivat tarkastelujaksolla.

               (103)

               Voidaan kohtuudella olettaa, että unionin tuotannonala hyötyy jatkossakin voimassa pidettävistä toimenpiteistä. Jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavia toimenpiteitä ei pidetä voimassa, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin huomattava määrä todennäköisesti aiheuttaa unionin tuotannonalalle jälleen merkittävää vahinkoa ja heikentää vakavalla tavalla sen rahoitustilannetta. Onkin erittäin todennäköistä, että vahingollisen polkumyynnin määrät olisivat merkittäviä, ja sitä unionin tuotannonala ei kestäisi. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyisi edelleen nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisestä.

               (104)

               Sen vuoksi päätellään, että Kiinan vastaisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         3.   Tuojien etu

               (105)

               On syytä muistaa, että edellisessä tutkimuksessa havaittiin, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi huomattavaa vaikutusta tuojiin. Yksikään kauppias tai tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Koska ei ole näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat merkittävästi vaikuttaneet tuojiin, päätellään, että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuta unionin tuojiin merkittävästi.

         4.   Käyttäjien etu

               (106)

               Viinihappoa käytetään pääasiassa viinintuotannossa ja elintarviketeollisuudessa juomien ja elintarvikkeiden lisäaineena sekä rakennusteollisuudessa kipsinvalmistuksessa palamista hidastavana aineena.

               (107)

               Kaikkiin tiedossa oleviin käyttäjiin on otettu yhteyttä tässä tutkimuksessa.

               (108)

               Rakennusteollisuuden käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä. Jos viinihappoa käytetään kipsituotteiden valmistukseen, sen osuus kustannuksista on alle 2 prosenttia, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Näin ollen pääteltiin, että toimenpiteiden jatkamisella olisi häviävän pieni vaikutus rakennusteollisuuden kustannuksiin ja kilpailuasemaan.

               (109)

               Kaksi suurta tuojaa/käyttäjää elintarvikesektorilta toimi menettelyssä täydessä yhteistyössä. Kumpikin yritys sekä niiden tuotantolinjat, jotka käyttävät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhtenä raaka-aineista, pystyttiin määrittämään kannattaviksi. Lisäksi tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttämällä valmistettujen tuotteiden myynti edusti vain pientä osuutta yritysten koko liikevaihdosta. Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi kohtuutonta vaikutusta käyttäjiin elintarviketeollisuudessa. Kyseisille käyttäjille oli myös melko tärkeää, että tarkasteltavana olevaa tuotetta voitiin hankkia monista eri lähteistä.

         5.   Unionin etua koskevat päätelmät

               (110)

               Edellä mainitut tekijät huomioon ottaen päätellään, ettei ole olemassa pakottavia syitä, jotka estäisivät voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitämisen.

         H.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

               (111)

               Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin nykyisin sovellettavat toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.

               (112)

               Yksi rakennussektoria edustava käyttäjä väitti, että voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen aiheuttaisi pulan tarkasteltavana olevasta tuotteesta, lisäisi mahdollisesti alan tuotantokustannuksia ja nostaisi siten sen lopputuotteiden hintoja. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä. Koska väitteille ei esitetty perusteluja eivätkä rakennussektorin käyttäjät toimineet yhteistyössä, väitteitä ei voitu osoittaa todeksi.

               (113)

               Tutkimuksessa yhteistyössä toimineet kaksi elintarvikesektorin käyttäjää väittivät, että toimenpiteiden jatkamisen vaikutusta elintarviketeollisuuteen ei ollut otettu riittävästi huomioon, ja toinen niistä pyysi kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettävää kuulemista.

               (114)

               Kuulemisessa kyseinen käyttäjä ei esittänyt vastaväitteitä päätelmälle, jonka mukaan toimenpiteiden jatkamisella ei kaiken kaikkiaan olisi kielteistä vaikutusta koko yrityksen kannattavuuteen, mutta käyttäjän väittämän mukaan vaikutus tarkasteltavana olevaa tuotetta käyttävän tuotantolinjan, jonka osuus kokonaisliikevaihdosta on hyvin pieni, kannattavuuteen olisi merkittävä. Lisäksi se väitti, että viinihapon kotimarkkinahinnat olivat nousseet huomattavasti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen ja että kyseinen hintataso heikentäisi jälleen merkittävästi niiden tuotteiden kannattavuutta. Käyttäjä ei kuitenkaan kieltänyt, että hinnannousu johtui puutteellisista raaka-ainevarannoista unionin markkinoilla; raaka-aineen määrä vaihtelee säännönmukaisesti viinirypälesadon mukaan, joten raaka-ainepulaa ei voida pitää jatkuvana eikä voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä johtuvana.

               (115)

               Toinen yhteistyössä toiminut käyttäjä esitti tutkimusryhmän kuulemisessa vastaavanalaisia perusteluja toimenpiteiden jatkamista vastaan. Näin ollen myös kyseiset väitteet hylättiin (ks. edellinen johdanto-osan kappale).

               (116)

               Yksi yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalaa ei voitu pitää edelleen haavoittuvana, että olennainen syy unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyi tiiviisti sääoloihin ja että siitä syystä se vastusti toimenpiteiden jatkamista. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty näyttöä, minkä vuoksi niitä ei voitu hyväksyä. Väitteet eivät myöskään antaneet aihetta muuttaa unionin tuotannonalan tilannetta koskevia päätelmiä.

               (117)

               Unionin tuotannonala perusteli tarkastelujakson aikaisia kannattavuuslukujaan sillä, että ainoan ranskalaisen tuottajan toiminnan lopettaminen vuoden 2008 puolivälissä vähensi lyhyellä aikavälillä kotimarkkinoilla saatavilla olevan tarkasteltavana olevan tuotteen määrää, mikä nosti väliaikaisesti myyntihintoja, mikä puolestaan paransi unionin tuotannonalan kannattavuutta. Unionin tuotannonala väitti, että kyseisten olosuhteiden vuoksi muutoksia ei missään tapauksessa voitu pitää pysyvinä. Näin ollen unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät pysyvät muuttumattomina.

               (118)

               Kun oli tarkasteltu kaikki ne huomautukset, joita asianomaiset osapuolet esittivät sen jälkeen, kun niille oli ilmoitettu tutkimuksen päätelmistä, pääteltiin, että yksikään huomautus ei antanut aihetta muuttaa tutkimuksen kuluessa tehtyjä päätelmiä.

               (119)

               Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan viinihapon tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava viidellä vuodella,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa nykyisin CN-koodiin ex 2918 12 00 (Taric-koodi 2918120090) kuuluvaa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa viinihappoa, lukuun ottamatta D-(-)-viinihappoa, jonka negatiivinen tasopolaroidun valon kierto on vähintään 12,0 astetta mitattuna vesiliuoksessa eurooppalaisen farmakopean menetelmän mukaan.
   2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

               Yritys

               Polkumyyntitulli

               Taric-lisäkoodi

               Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kiinan kansantasavalta

               10,1 %

               A688

               Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kiinan kansantasavalta

               4,7 %

               A689

               Kaikki muut yritykset (paitsi Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kiinan kansantasavalta – Taric-lisäkoodi A687)

               34,9 %

               A999

         3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
   4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 16 päivänä huhtikuuta 2012.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. WAMMEN

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUVL L 23, 27.1.2006, s. 1.

      (3)  EUVL L 48, 22.2.2008, s. 1.

      (4)  EUVL L 108, 20.4.2012, s. 1.

      (5)  WT/DS295/AB/R, 29. marraskuuta 2005.

      (6)  EUVL C 211, 4.8.2010, s. 11.

      (7)  EUVL C 24, 26.1.2011, s. 14.

      (8)  EUVL C 223, 29.7.2011, s. 11.

      (9)  EUVL C 223, 29.7.2011, s. 16.

      (10)  Esimerkiksi Chemical Economic Handbook ”CEH” tai CCM International LTD:n raportit.

      (11)  Esimerkiksi Chemical Economic Handbook ”CEH” tai CCM International LTD:n raportit.

      (12)

      Lähde: Kiinan vientitietokanta.

      LIITE
      Edellä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

                  1)

                  Kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön nimi ja tehtävänimike.

                  2)

                  Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn viinihapon (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (maan nimi). Vakuutan, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

         Päiväys ja allekirjoitus


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 133/2013, annettu 15 päivänä helmikuuta 2013 , kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               16.2.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 45/8

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 133/2013,
   annettu 15 päivänä helmikuuta 2013,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 2013.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE
      Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  IL

                  78,2

                  MA

                  53,2

                  TN

                  57,5

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  72,7

                  0707 00 05

                  EG

                  158,2

                  MA

                  176,1

                  TR

                  174,5

                  ZZ

                  169,6

                  0709 91 00

                  EG

                  91,5

                  ZZ

                  91,5

                  0709 93 10

                  MA

                  50,8

                  TR

                  133,6

                  ZZ

                  92,2

                  0805 10 20

                  EG

                  52,2

                  IL

                  71,3

                  MA

                  59,9

                  TN

                  51,5

                  TR

                  60,1

                  ZZ

                  59,0

                  0805 20 10

                  IL

                  182,8

                  MA

                  98,8

                  ZZ

                  140,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  120,1

                  KR

                  135,8

                  MA

                  121,4

                  TR

                  76,5

                  ZA

                  148,7

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  EG

                  83,9

                  MA

                  60,5

                  TR

                  70,4

                  ZZ

                  71,6

                  0808 10 80

                  CN

                  87,7

                  MK

                  34,9

                  US

                  176,5

                  ZZ

                  99,7

                  0808 30 90

                  AR

                  144,3

                  CL

                  181,3

                  CN

                  36,6

                  TR

                  177,8

                  US

                  173,1

                  ZA

                  114,7

                  ZZ

                  138,0

         (1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1126, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               11.7.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 184/11

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1126,
   annettu 10 päivänä heinäkuuta 2015,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE

         Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  MA

                  181,3

                  MK

                  43,8

                  ZZ

                  112,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  119,7

                  ZZ

                  119,7

                  0805 50 10

                  AR

                  98,0

                  TR

                  108,0

                  UY

                  76,8

                  ZA

                  135,1

                  ZZ

                  104,5

                  0808 10 80

                  AR

                  98,9

                  BR

                  106,0

                  CL

                  131,8

                  NZ

                  147,1

                  US

                  173,4

                  ZA

                  122,1

                  ZZ

                  129,9

                  0808 30 90

                  AR

                  114,9

                  CL

                  127,1

                  CN

                  86,2

                  NZ

                  235,9

                  ZA

                  124,0

                  ZZ

                  137,6

                  0809 10 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 29 00

                  TR

                  239,3

                  ZZ

                  239,3

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  BA

                  95,4

                  CL

                  126,8

                  ZZ

                  111,1

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 476/2013, annettu 23 päivänä toukokuuta 2013 , kiintiön ulkopuolisen isoglukoosin ja sokerin viennin määrällisen rajoituksen vahvistamisesta markkinointivuoden 2013/2014 loppuun asti

text:
               24.5.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 138/5

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 476/2013,
   annettu 23 päivänä toukokuuta 2013,
   kiintiön ulkopuolisen isoglukoosin ja sokerin viennin määrällisen rajoituksen vahvistamisesta markkinointivuoden 2013/2014 loppuun asti
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 61 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY) N:o 1234/2007 61 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdan mukaisesti mainitun asetuksen 56 artiklassa tarkoitetun kiintiön ulkopuolella tuotettu sokeri tai isoglukoosi voidaan viedä ainoastaan vahvistettavan määrällisen rajoituksen puitteissa.

               (2)

               Kiintiön ulkopuolista vientiä koskevat yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt vahvistetaan erityisesti vientitodistusten myöntämisen osalta komission asetuksessa (EY) N:o 951/2006 (2). Vientimahdollisuuksia silmällä pitäen määrällinen rajoitus olisi kuitenkin vahvistettava markkinointivuotta kohti.

               (3)

               Eräille unionin sokerin ja isoglukoosin tuottajille vienti unionista on merkittävä osa niiden taloudellista toimintaa, ja niillä on perinteiset markkinat unionin ulkopuolella. Sokerin ja isoglukoosin vienti näille markkinoille voisi olla taloudellisesti kannattavaa myös ilman vientitukien myöntämistä. Tätä varten on tarpeen vahvistaa kiintiön ulkopuolisen sokerin ja isoglukoosin viennin määrällinen rajoitus siten, että asianomaiset EU:n tuottajat voivat jatkaa toimituksia perinteisille markkinoilleen.

               (4)

               Markkinointivuoden 2013/2014 osalta arvioidaan, että kiintiön ulkopuolisen sokerin määrällisen rajoituksen vahvistaminen alun perin 650 000 tonniin valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistuna ja kiintiön ulkopuolisen isoglukoosin määrällisen rajoituksen vahvistaminen 70 000 tonniin kuiva-aineena vastaisi markkinoiden kysyntää.

               (5)

               Sokerin vienti unionista tiettyihin lähellä sijaitseviin määräpaikkoihin ja kolmansiin maihin, jotka myöntävät unionin tuotteiden tuonnille etuuskohtelun, on nykyään erityisen edullisessa kilpailuasemassa. Koska sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi annettavaa keskinäistä avunantoa koskevat asianmukaiset välineet puuttuvat ja koska petosten riski on minimoitava ja kiintiön ulkopuolisen sokerin jälleentuonnista unioniin mahdollisesti aiheutuvat väärinkäytökset estettävä, eräät lähellä sijaitsevat määräpaikat olisi jätettävä hyväksyttyjen määräpaikkojen ulkopuolelle.

               (6)

               Koska petosten riskin arvioidaan isoglukoosin osalta olevan alhaisempi tuotteen luonteen vuoksi, hyväksyttyjä määräpaikkoja ei ole tarpeen rajoittaa kiintiön ulkopuolisessa isoglukoosin viennissä.

               (7)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Kiintiön ulkopuolisen sokeriviennin määrällisen rajoituksen vahvistaminen
   1.   CN-koodin 1701 99 valkoisen sokerin ilman vientitukea kiintiön ulkopuolella tapahtuvan viennin osalta asetuksen (EY) N:o 1234/2007 61 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdassa tarkoitettu määrällinen rajoitus on 650 000 tonnia markkinointivuonna 2013/2014.
   2.   Vienti 1 kohdassa vahvistetun määrällisen rajoituksen puitteissa sallitaan kaikkiin määräpaikkoihin lukuun ottamatta

               a)

               seuraavia kolmansia maita: Andorra, Liechtenstein, Pyhä istuin (Vatikaanivaltio), San Marino, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia (3), Montenegro, Albania ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia;

               b)

               seuraavia unionin tullialueen ulkopuolisia jäsenvaltioiden alueita: Färsaaret, Grönlanti, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livignon ja Campionen kunnat Italiassa sekä ne Kyproksen tasavallan alueet, jotka eivät kuulu Kyproksen tasavallan hallituksen tosiasialliseen hallintaan;

               c)

               seuraavia unionin tullialueen ulkopuolisia Euroopan alueita, joiden ulkosuhteista vastaa jokin jäsenvaltio: Gibraltar.

         2 artikla
   Kiintiön ulkopuolisen isoglukoosiviennin määrällisen rajoituksen vahvistaminen
   1.   CN-koodien 1702 40 10, 1702 60 10 ja 1702 90 30 isoglukoosin ilman vientitukea kiintiön ulkopuolella tapahtuvan viennin osalta asetuksen (EY) N:o 1234/2007 61 artiklan ensimmäisen kohdan d alakohdassa tarkoitettu määrällinen rajoitus on kuiva-aineena ilmaistuna 70 000 tonnia markkinointivuonna 2013/2014.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden vienti on sallittua ainoastaan, jos ne täyttävät asetuksen (EY) N:o 951/2006 4 artiklassa säädetyt edellytykset.
   3 artikla
   Voimaantulo
   Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2013.
   Sen voimassaolo päättyy 30 päivänä syyskuuta 2014.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 2013.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se määritellään 10 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa nro 1244.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1354, annettu 5 päivänä elokuuta 2016, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

text:
               10.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 215/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1354,
   annettu 5 päivänä elokuuta 2016,
   tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 57 artiklan 4 kohdan ja 58 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

               (2)

               Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

               (3)

               Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

               (4)

               On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

               (5)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.
   2 artikla
   Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2016.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Stephen QUEST

            Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

      (2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

      LIITE

                  Tavaran kuvaus

                  Luokittelu
                  (CN-koodi)

                  Perusteet

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Tavara, nk. ”värikasetti”, joka muodostuu suorakaiteen muotoisesta muovisesta kotelosta, jonka mitat ovat noin 11cm × 11 cm × 7 cm ja joka on täytetty väriaineella. Kasetin ulkopuolella on hammaspyörät, jotka on erityisesti suunniteltu käytettäväksi yhdessä tietyn tulostimen tiettyjen mekaanisten osien kanssa. Kasetin sisäpuolella on pyörivä mekanismi, joka toimii yhteen hammaspyörien kanssa. Kun värikasetti asetetaan tulostimeen, pyörivä liike estää väriainetta kasaantumasta. Kasetista vapautuu väriainetta sähköstaattisen vetovoiman avulla.

                  8443 99 90

                  Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, XVI jakson 2 huomautuksen b alakohdan sekä CN-koodien 8443 , 8443 99  ja 8443 99 90  nimiketekstien mukaisesti.
                  Luokittelu nimikkeeseen 3707  valokuvauskäyttöön tarkoitetuksi kemialliseksi valmisteeksi ei tule kysymykseen, koska kasetti ei sisällä ainoastaan väriainetta vaan myös mekaanisia osia kuten hammaspyöriä ja pyörivän mekanismin.
                  Kasetin erityiset hammaspyörät osoittavat, että se on tarkoitettu käytettäväksi tietyssä tulostimessa. Tavara on tulostimen toiminnalle välttämätön, koska tulostimen mekaaniset osat toimivat yhteen kasetin mekaanisten osien kanssa eikä tulostin toimi ilman tätä tiettyä kasettia (katso myös Maailman tullijärjestön luokittelusuositukset 8443.99/2 ja 8443.99/3).
                  Sen vuoksi tavara on luokiteltava CN-koodiin 8443 99 90  tulostimen osaksi.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 423/2013, annettu 7 päivänä toukokuuta 2013 , nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Stornoway Black Pudding (SMM)]

text:
               9.5.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 127/5

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 423/2013,
   annettu 7 päivänä toukokuuta 2013,
   nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin [Stornoway Black Pudding (SMM)]
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1151/2012, joka annettiin 21 päivänä marraskuuta 2012, tuli voimaan 3 päivänä tammikuuta 2013. Sillä kumottiin ja korvattiin maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (2).

               (2)

               Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus nimityksen ”Stornoway Black Pudding” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (3) asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (3)

               Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklan mukaisesti, nimitys olisi rekisteröitävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Rekisteröidään tämän asetuksen liitteessä oleva nimitys.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2013.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         Dacian CIOLOȘ

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

      (3)  EUVL C 169, 15.6.2012, s. 25.

      LIITE
      Ihmisravinnoksi tarkoitetut perussopimuksen liitteeseen I kuuluvat maataloustuotteet:

         Luokka 1.2 –   Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

      YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
      Stornoway Black Pudding (SMM)