title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/865, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
               5.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 139/12

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/865,
   annettu 4 päivänä kesäkuuta 2015,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

   1.   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen neuvoston asetuksella (EY) N:o 383/2009 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 986/2012 (3), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa.

               (2)

               Toimenpiteet toteutettiin 46,2 prosentin suuruisena arvotullina, lukuun ottamatta Kiswire Qingdao, Ltd:iä (0 %) sekä Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd:iä ja Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd:iä (molemmat 31,1 %).

         2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

               (3)

               Nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin 7 päivänä helmikuuta 2014 panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

               (4)

               Pyynnön esitti European Stress Information Service (ESIS), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tiettyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen kokonaistuotannosta unionissa.

               (5)

               Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.

         3.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

               (6)

               Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 8 päivänä toukokuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         4.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen kattamat ajanjaksot

               (7)

               Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2013 ja 31 päivän maaliskuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2010 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         5.   Tutkimuksen osapuolet ja otanta

               (8)

               Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa, unionin tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

               (9)

               Koska vientiä harjoittavien tuottajien määrä Kiinassa ja etuyhteydettömien tuojien määrä unionissa oli ilmeisen suuri, komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantamenetelmää.

               (10)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen samankaltaisen tuotteen tuotannon perusteella. Otokseen valittiin viisi unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 64 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Tämän vuoksi alustava otos vahvistettiin, ja sen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.

               (11)

               Pystyäkseen päättämään, olisiko otanta tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin etuyhteydettömien tuojien osalta, näitä osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Koska yksikään näistä osapuolista ei ilmoittautunut, otanta ei ollut tarpeen vientiä harjoittavien tuottajien ja etuyhteydettömien tuojien osalta.

         6.   Kyselylomakkeet ja tarkastaminen

               (12)

               Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.

               (13)

               Tätä varten komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille niitä vireillepanoilmoituksessa annetuissa määräajoissa pyytäneille osapuolille; tällaisia olivat tiedossa olevat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, tiedossa olevat tuottajat kahdeksassa markkinataloutta harjoittavassa kolmannessa maassa, joissa on viitteitä siitä, että niissä tuotetaan samankaltaista tuotetta, otokseen valitut unionin tuottajat ja tiedossa olevat unionin käyttäjät.

               (14)

               Kyselylomakkeisiin saatiin vastauksia viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta ja 12 muulta tuottajalta. Yksi vastaus saatiin käyttäjältä. Kirjallisia huomautuksia esitti 11 käyttäjää ja kolme toimittajaa. Yksikään vientiä harjoittavista kiinalaisista tuottajista ei vastannut kyselyyn. Markkinataloutta harjoittavien kolmansien maiden tuottajilta saatiin kolme vastausta.

               (15)

               Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           a)

                           Otokseen valitut unionin tuottajat:

                                       —

                                       CB Trafilati Acciai, Tezze sul Breta, Italia;

                                       —

                                       D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Unkari;

                                       —

                                       DWK Drahtwerk GmbH, Köln, Saksa;

                                       —

                                       Nedri Spanstaal BV, Venlo, Alankomaat;

                                       —

                                       Trenzas y Cables de Acero PSC, Santander, Espanja.

                           b)

                           Markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan tuottaja:

                                       —

                                       Scaw South Africa (Pty) Limited, Germiston, Etelä-Afrikka.

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (16)

               Tarkasteltavana ovat Kiinasta peräisin olevat pinnoittamattomat seostamattomasta teräksestä valmistetut langat, sinkillä pinnoitetut seostamattomasta teräksestä valmistetut langat ja pinnoitetut tai pinnoittamattomat seostamattomasta teräksestä valmistetut säikeislangat, joissa on enintään 18 lankaa ja vähintään 0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69. Voimassa olevat toimenpiteet eivät koske galvanoituja (joita ei ole kuitenkaan pinnoitettu millään muulla materiaalilla) seitsemästä langasta koostuvia säikeislankoja, joissa keskellä olevan langan läpimitta on sama tai alle 3 prosenttia suurempi kuin muiden kuuden langan läpimitta, eivätkä ne ole tämän tarkastelun kohteena.

               (17)

               Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa betonin raudoitukseen mutta myös ripustus- tai kannatuselementteihin taikka vinoköysisiltoihin. Sitä tuotetaan kovateräksisestä valssilangasta, joka on puhdistettu, vedetty ja kuumennettu ja säikeiden tapauksessa kierretty yhteen, jotta saadaan tietyt läpimittaan, kestävyyteen ja vakauteen liittyvät ominaisuudet.

         2.   Samankaltainen tuote

               (18)

               Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonalan unionissa tuottamilla ja myymillä, vertailumaana toimineen Etelä-Afrikan kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä sekä Kiinassa tuotetuilla ja mahdollisesti unioniin myydyillä esi- ja jälkijännitetyillä langoilla ja säikeislangoilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset.

               (19)

               Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   1.   Alustavat huomautukset

               (20)

               Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

               (21)

               Kiina vei tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkasteltavana olevaa tuotetta vähäpätöisiä määriä. Sen vuoksi polkumyynnin jatkuminen ei ole todennäköistä Kiinan osalta. Arvioinnissa rajoituttiinkin tarkastelemaan polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä käyttämällä muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja.

               (22)

               Kuten 14 kappaleessa todettiin, komissio ei saanut kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta vastauksia. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kokonaisanalyysi, myös polkumyyntilaskelmat, pohjautuvat näin ollen käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Kiinan viranomaisille ilmoitettiin komission aikeesta soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä päätelmät käytettävissä olevien tietojen perusteella.

               (23)

               Tämän vuoksi polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä arvioitiin käyttämällä tarkastelupyynnössä olevia tietoja ja muita tietolähteitä, kuten vientiä ja tuontia koskevia kauppatilastoja (Eurostat sekä Kiinan ja muiden kolmansien maiden tilastot) ja yritysten raportteja.

         2.   Vertailumaa

               (24)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan nojalla Kiinan ei katsota olevan markkinatalousmaa. Alkuperäisessä tutkimuksessa käytettiin normaaliarvon määrittämisessä Turkkia markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’.

               (25)

               Komission vireillepanoilmoituksessa i) kaavailtiin Turkin käyttämistä jälleen vertailumaana tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, kuten pyynnön esittäjä ehdotti; ii) yksilöitiin muita markkinataloutta harjoittavia kolmansia maita, jotka veivät esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja unioniin; näitä ovat Brasilia, Intia, Venäjä, Etelä-Afrikka, Etelä-Korea ja Thaimaa. Nämä maat toivat eniten esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja unioniin vuonna 2013 (Eurostatin tietojen perusteella).

               (26)

               Komissio tutki, tuotetaanko ja myydäänkö esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja niissä markkinataloutta harjoittavissa kolmansissa maissa, joissa oli viitteitä esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuotannosta. Komissio otti yhteyttä tuottajiin ja niiden tuotannonalaa edustaviin järjestöihin seitsemässä teräksentuottajamaassa, joihin viitattiin vireillepanoilmoituksessa, ja Yhdysvalloissa.

               (27)

               Komissio sai vastauksia kyselylomakkeeseen tuottajilta Intiassa, Etelä-Afrikassa ja Turkissa. Pyynnön esittäjä vastusti Intian käyttöä vertailumaana ja väitti, että sen kotimarkkinoita vääristävät valtion tuet, joista terästeollisuus hyötyy. Komissio ei saanut huomautuksia muilta asianomaisilta osapuolilta.

               (28)

               Komissio päätteli, että Etelä-Afrikka oli soveltuvin vertailumaa tässä tarkastelussa seuraavien seikkojen vuoksi:

                           —

                           tarkasteltavana olevan tuotteen kaikkien tuotelajien tarjonta,

                           —

                           samat fyysisten ja teknisten perusominaisuuksien laatuvaatimukset kuin unionin markkinoilla,

                           —

                           kyselylomakevastauksissa toimitettujen tietojen laatu ja kattavuus,

                           —

                           riittävän kilpailun esiintyminen kotimarkkinoilla,

                           —

                           yhteistyössä toimivan tuottajan kotimarkkinamyynnin riittävä suuruus.

         3.   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

   3.1   Normaaliarvon määritys

               (29)

               Vertailumaan yhteistyössä toimineelta tuottajalta saatuja tietoja käytettiin perustana Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämisessä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (30)

               Ensin komissio tutki, oliko vertailumaan yhteistyössä toimineen tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava. Samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti riippumattomille asiakkaille oli vähintään 5 prosenttia esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen kokonaisvientimäärästä polkumyyntilaskelmissa käytettyihin kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella yhteistyössä toimivan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti vertailumaan kotimarkkinoilla oli edustavaa.

               (31)

               Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin polkumyyntilaskelmissa käytettyihin kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa.

               (32)

               Seuraavaksi komissio määritteli kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suunnatun kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinoiden myyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (33)

               Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

                           a)

                           vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

                           b)

                           tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia.

               (34)

               Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotetuksi keskiarvoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               (35)

               Normaaliarvo on ainoastaan tuotelajien kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos

                           a)

                           tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

                           b)

                           tämän tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

               (36)

               Yhden tuotelajin osalta vertailumaan kotimarkkinoilla ei havaittu lainkaan kotimarkkinamyyntiä, ja sen normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti laskennallisesti lisäämällä samankaltaisen tuotteen painotettuihin keskimääräisiin valmistuskustannuksiin tietty määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voitto.

               (37)

               Tämä summa perustui perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti tosiasiallisiin tietoihin, jotka saatiin vertailumaan yhteistyössä toimineen tuottajan samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä.

         3.2   Todennäköisen vientihinnan määrittäminen

               (38)

               Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, vientihinnat oli perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti laskettava käytettävissä olevien tietojen perusteella.

               (39)

               Ensin komissio analysoi Eurostatin tilastot. Kiinasta tuodun tuotteen tuontimäärät olivat hyvin vähäiset, joten näitä hintoja ei pidetty edustavina.

               (40)

               Tämän jälkeen komissio analysoi Kiinan kauppatilastot. Näissä tilastoissa luokiteltiin tarkasteltavana oleva tuote HS-nimikkeisiin, joihin sisältyy muita merkittävästi arvokkaampia tuotteita, kuten ruostumattomasta teräksestä valmistetut tuotteet ja teräsvaijerit. Sen vuoksi komissio katsoi, että Kiinan kauppatilastoja ei voitu käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen todennäköisen vientihinnan määrittämiseen.

               (41)

               Komissio valitsi kyseisiin HS-nimikkeisiin sisältyvän kiinalaisen viennin, johon tarkasteltavana oleva tuote sisältyi, tärkeimmät kohteet (Brasilia, Japani, Malesia, Etelä-Korea, Yhdysvallat ja Vietnam). Tämän jälkeen komissio tarkasteli, oliko näiden maiden tuontitilastojen perusteella mahdollista yksilöidä esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi ja osoittaa, että näitä tuotteita oli tuotu merkittävässä määrin. Koska vain joidenkin maiden kauppatilastot täyttivät molemmat vaatimukset, todennäköinen vientihinta määritettiin tällaisten Kiinasta tulevaa tuontia koskevien kauppatilastojen perusteella.

         3.3   Vertailu

               (42)

               Normaaliarvoa ja todennäköistä vientihintaa verrattiin Kiinan FOB-hinnan (vapaasti aluksessa) perusteella.

               (43)

               Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet otettiin huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetuskustannusten, vakuutuskustannusten, arvonlisäveron, jota ei palauteta, vientikustannusten, hyvitysten ja alennusten erojen huomioon ottamiseksi, jos se oli tarpeen.

         3.4   Todennäköinen polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

               (44)

               Edellä esitetyn perusteella perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuksi todennäköiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 27,2 prosenttia.

         4.   Viennin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin

   4.1   Vientiä harjoittavien tuottajien tuotantokapasiteetti

               (45)

               Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, on käytetty seuraavia lähteitä:

                           —

                           pyynnön esittäjän toimittamat tiedot,

                           —

                           yleisesti saatavilla olevat julkaisut,

                           —

                           alkuperäisessä tutkimuksessa kerätyt tiedot.

               (46)

               Kiinan terästeollisuuden tiedetään olevan ylivoimaisesti maailman suurin. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan Kiina tuotti vuonna 2013 esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja 2,5–3 miljoonaa tonnia vuodessa, ja sen arvioitu kapasiteetti on 4–5 miljoonaa tonnia. Tästä tuotannosta 1–1,5 miljoonaa tonnia vietiin kolmansiin maihin ja 1–2 miljoonaa tonnia myytiin kotimarkkinoilla. Esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonti Kiinaan oli vähäpätöistä. Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti (eli 1,5–2 miljoonaa tonnia) on ainakin kolme kertaa unionin markkinoiden suuruinen.

               (47)

               Pyynnön esittäjä arvioi, että esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuotantokapasiteetti Kiinassa on selvästi yli 11 miljoonaa tonnia vuodessa. Kun kotimarkkina- ja vientimyynti on 6–7 miljoonaa tonnia vuodessa, käyttämätön kapasiteetti olisi yhteensä yli 4 miljoonaa tonnia.

               (48)

               Ennen toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi seitsenkertaisesti kolmen vuoden aikana ja oli lähes 87 000 tonnia (eli 8,2 prosenttia kulutuksesta alkuperäisen tutkimuksen aikana mutta 17 prosenttia kulutuksesta unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).

               (49)

               Jos toimenpiteet kumottaisiin, on siis olemassa huomattava riski, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat myisivät merkittäviä määriä esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja unionin markkinoille.

         4.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

               (50)

               Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, päätelmät perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin. Toimenpiteiden kumoamisesta seuraavaa riskiä kaupan suuntaamisesta unionin markkinoille on arvioitu julkisesti saatavilla olevien lähteiden pohjalta.

               (51)

               Unionin markkinat ovat merkittävät, ja niiden arvo oli noin 365 miljoonaa euroa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksen mukaan Kiinasta asianomaisiin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat (ks. 41 kappale) alittivat unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat 47 prosenttia. Tämä hintojen ero osoittaa varmuudella unionin markkinoiden houkuttelevuuden ja kiinalaisten kyvyn kilpailla hinnoilla, jos toimenpiteet kumottaisiin.

               (52)

               Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet toimittivat tekijöitä, jotka unionin markkinoiden hintojen lisäksi osoittavat unionin markkinoiden houkuttelevuutta. Näitä ovat:

                           —

                           avoimet ja ennustettavissa olevat tarjouskilpailumenettelyt

                           —

                           suotuisat maksuehdot

                           —

                           suuret asiakkaat, jotka käyttävät suuria määriä esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja

                           —

                           rakennusalan elpyminen joissakin jäsenvaltioissa.

                     Nämä tekijät osoittava, että hinta ei ole ainoa tekijä, joka tekee unionista houkuttelevan markkina-alueen kiinalaisten viejien kannalta.

               (53)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että on olemassa merkittävä riski kaupan ohjautumisesta uudelleen vähemmän houkuttelevilta kolmansien maiden markkinoilta unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin.

         5.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (54)

               Kiinassa oleva käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus johtavat päätelmään, jonka mukaan on olemassa riski, että tarkasteltavana olevan tuotteen vienti polkumyyntihinnoin Kiinasta kasvaa huomattavasti, jos voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin päättyä.

         D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

               (55)

               Tarkastelujaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 21 tuottajaa unionissa. Nämä 21 yritystä muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

         E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

   1.   Unionin kulutus

               (56)

               Komissio määritti unionin kulutuksen lisäämällä unionin tuotannonalan myyntiin unionin markkinoilla tuonnin Kiinasta ja muista kolmansista maista käyttämällä Eurostatin tietoja Taric-koodien (Euroopan unionin yhtenäistariffi) tasolla.

               (57)

               Tämän perusteella unionin kulutus on kehittynyt seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Unionin kulutus

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin kulutus yhteensä (tonnia)

                           564 973

                           561 342

                           504 591

                           508 226

                           497 708

                              Indeksi

                              100

                              99

                              89

                              90

                              88

                              Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset

               (58)

               Unionin kulutus väheni 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kysynnän supistuminen tapahtui pääasiassa vuosina 2011–2012, ja se heijastelee rakennussektorin yleistä suuntausta rahoituskriisin jälkimainingeissa.

         2.   Tuonti asianomaisesta maasta

   2.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (59)

               Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.

               (60)

               Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 2

                  Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

                           Maa

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiina

                           Määrä (tonnia)

                           676

                           5

                           503

                           76

                           99

                              Indeksi

                              100

                              1

                              74

                              11

                              15

                           Markkinaosuus

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,1 %

                           0,0 %

                           0,0 %

                              Lähde: Eurostat (Taric)

               (61)

               Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto lähes lopetti Kiinasta tulevan tuonnin. Kiinasta tuleva tuonti oli erittäin vähäistä tarkastelujaksolla: se pieneni vuoden 2010 tasolta 676 tonnista (0,1 % unionin markkinoista) 99 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         2.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta

               (62)

               Tarkasteltavana olevaa tuotetta myytiin Kiinasta unioniin erittäin vähän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten sen pohjalta ei voitu tehdä merkityksellisiä päätelmiä.

               (63)

               Koska Kiinasta muille markkinoille suuntautuvaa vientiä koskevia tilastoja ei voitu käyttää (ks. 40 kappale), todennäköinen vientihinta määritettiin Kiinasta tuotuja esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja koskevien tiettyjen kolmansien maiden kauppatilastojen perusteella (ks. 41 kappale).

               (64)

               Tätä varten verrattiin unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän samankaltaisen tuotteen hintoja ja Kiinassa tuotettujen ja tiettyihin kolmansiin maihin myytyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen hintoja oikaistuna CIF unionin rajalla -tasolle.

               (65)

               Hintavertailun perusteella todennäköinen alittavuuden marginaali oli merkittävä (47 %).

         3.   Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä

               (66)

               Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

                           Maa

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Thaimaa

                           Määrä (tonnia)

                           11 454

                           12 889

                           11 371

                           8 061

                           6 416

                              Indeksi

                              100

                              113

                              99

                              70

                              56

                           Markkinaosuus

                           2,0 %

                           2,3 %

                           2,3 %

                           1,6 %

                           1,3 %

                           Etelä-Afrikka

                           Määrä (tonnia)

                           1 681

                           561

                           1 727

                           6 682

                           6 463

                              Indeksi

                              100

                              33

                              103

                              397

                              384

                           Markkinaosuus

                           0,3 %

                           0,1 %

                           0,3 %

                           1,3 %

                           1,3 %

                           Muut

                           Määrä (tonnia)

                           12 981

                           15 867

                           16 690

                           12 036

                           10 911

                              Indeksi

                              100

                              122

                              129

                              93

                              84

                           Markkinaosuus

                           2,3 %

                           2,8 %

                           3,3 %

                           2,4 %

                           2,2 %

                           Kaikki kolmannet maat (Kiinaa lukuun ottamatta)

                           Määrä (tonnia)

                           26 112

                           29 316

                           29 788

                           26 779

                           23 790

                              Indeksi

                              100

                              112

                              114

                              103

                              91

                           Markkinaosuus

                           4,6 %

                           5,2 %

                           5,9 %

                           5,3 %

                           4,8 %

                              Lähde: Eurostat (Taric)

               (67)

               Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli melko vakaa 4,6–5,9 prosenttia tarkastelujaksolla. Yli puolet tästä tuonnista tuli Thaimaasta ja Etelä-Afrikasta. Muita vientiä harjoittavia maita olivat Intia, Venäjä ja Ukraina.

         4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

               (68)

               Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

         4.1   Makrotaloudelliset indikaattorit

   4.1.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (69)

               Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 4

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä (tonnia)

                           687 576

                           657 933

                           609 099

                           615 466

                           602 692

                              Indeksi

                              100

                              96

                              89

                              90

                              88

                           Tuotantokapasiteetti

                           1 047 810

                           1 043 810

                           922 270

                           934 170

                           858 170

                              Indeksi

                              100

                              100

                              88

                              89

                              82

                           Kapasiteetin käyttöaste

                           66 %

                           63 %

                           66 %

                           66 %

                           70 %

                              Indeksi

                              100

                              96

                              101

                              100

                              107

                              Lähde: Kyselylomakevastaukset (kaikki tuottajat)

               (70)

               Unionin tuotanto väheni 12 prosenttia tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden vakauden vuoksi tuotanto seuraili tiiviisti tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen kehitystä unionin markkinoilla.

               (71)

               Unionin tuotannonala reagoi tähän tuotantomäärien supistumiseen toteuttamalla merkittäviä rakenneuudistuksia. Rakenneuudistusten seurauksena tuotantokapasiteetti supistui tarkastelujaksolla 18 prosenttia, mikä ylitti kysynnän supistumisen.

               (72)

               Tämän tuloksena kapasiteetin käyttöaste nousi 66 prosentista 70 prosenttiin tarkastelujaksolla. Se oli kuitenkin alle optimitason, mikä viittaa siihen, että unionin tuotannonalalla oli jatkuvasti ylikapasiteettia.

         4.1.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (73)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

                           538 185

                           532 021

                           474 300

                           481 370

                           473 819

                              Indeksi

                              100

                              99

                              88

                              89

                              88

                           Markkinaosuus

                           95,3 %

                           94,8 %

                           94,0 %

                           94,7 %

                           95,2 %

                              Indeksi

                              100

                              99

                              99

                              99

                              100

                              Lähde: Kyselylomakevastaukset (kaikki tuottajat)

               (74)

               Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä putosi 12 prosenttia tarkastelujaksolla unionin kulutuksen kehityksen mukaisesti.

               (75)

               Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suunnilleen vakaana tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat olivat 10 prosenttia alle kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kolmen viime vuoden aikana ja suunnilleen vastaavat ennen sitä.

         4.1.3   Kasvu

               (76)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä pieneni samassa suhteessa kuin unionin kulutus, mikä tarkoitti vakaata 95,2 prosentin markkinaosuutta.

         4.1.4   Työllisyys ja tuottavuus

               (77)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Työllisyys ja tuottavuus

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           1 580

                           1 544

                           1 435

                           1 405

                           1 267

                              Indeksi

                              100

                              98

                              91

                              89

                              80

                           Tuottavuus (tonnia/ työntekijä)

                           435

                           426

                           424

                           438

                           476

                              Indeksi

                              100

                              98

                              98

                              101

                              109

                              Lähde: Kyselylomakevastaukset (kaikki tuottajat)

               (78)

               Tuotannonalan rakenneuudistusten seurauksena unionin tuotannonalan työllisyys pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla: vuonna 2010 työntekijöitä oli 1 580 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 1 267.

               (79)

               Tuottavuus lisääntyi 9 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä johtui siitä, että työllisyys supistui nopeammin kuin unionin tuotanto.

         4.2   Mikrotaloudelliset indikaattorit

   4.2.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (80)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7

                  Keskimääräinen myyntihinta unionissa

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

                           767

                           822

                           782

                           741

                           726

                              Indeksi

                              100

                              107

                              102

                              97

                              95

                           Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

                           784

                           834

                           789

                           741

                           726

                              Indeksi

                              100

                              106

                              101

                              95

                              93

                              Lähde: Kyselylomakevastaukset (otokseen valitut tuottajat)

               (81)

               Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski 5 prosenttia tarkastelujakson aikana. Vuosien 2010 ja 2011 välillä tapahtunut kasvu ja seuraavana vuonna tapahtunut lasku heijastelevat ensisijaisesti raaka-aineen kohonneita kustannuksia. Seurauksena ollut hinnan lasku liittyy enemmänkin hintapaineeseen, joka oli seurausta unionin kulutuksen supistumisen ja unionin tuotannonalan ylikapasiteetin yhteisvaikutuksesta.

               (82)

               Tuotannon yksikkökustannukset laskivat 7 prosenttia tarkastelujaksolla. Kuten edellä todettiin, kahden ensimmäisen vuoden aikana havaittu nousu oli seurausta raaka-ainekustannusten kohoamisesta. Merkittävien rakenneuudistusten sekä kapasiteetin käyttöasteen ja tuottavuuden kohenemisen ansiosta tuotannonala onnistui tasapainottamaan tuotantokustannukset ja keskimääräiset myyntihinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         4.2.2   Työvoimakustannukset

               (83)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 8

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen palkka työntekijää kohti (euroa)

                           41 351

                           43 035

                           44 440

                           43 429

                           43 942

                              Indeksi

                              100

                              104

                              107

                              105

                              106

                              Lähde: Kyselylomakevastaukset (otokseen valitut tuottajat)

               (84)

               Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 6 prosenttia. Inflaation vaikutuksen ohella tämä osoittaa pääasiassa sitä, että työpaikkojen menetykset keskittyivät maihin, joissa on alhaiset palkkakustannukset, ja että pyrittiin tuottavuuden parantamiseen.

         4.2.3   Varastot

               (85)

               Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Varastot

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (tonnia)

                           16 885

                           15 314

                           17 596

                           16 073

                           17 352

                              Indeksi

                              100

                              91

                              115

                              91

                              108

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

                           2,5 %

                           2,3 %

                           2,9 %

                           2,6 %

                           2,9 %

                              Indeksi

                              100

                              95

                              118

                              106

                              117

                              Lähde: Kyselylomakevastaukset (otokseen valitut tuottajat)

               (86)

               Kaiken kaikkiaan loppuvarastot kasvoivat tarkastelujaksolla 8 prosenttia. Loppuvarastojen prosenttiosuus unionin tuotannosta pysyi kuitenkin vakaalla ja alhaisella tasolla.

         4.2.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (87)

               Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                           – 3,2 %

                           – 2,7 %

                           – 1,5 %

                           – 0,8 %

                           – 0,5 %

                              Indeksi

                              100

                              116

                              153

                              174

                              183

                           Kassavirta (euroa)

                           – 3,1 %

                           – 1,3 %

                           0,3 %

                           1,5 %

                           0,6 %

                              Indeksi

                              100

                              158

                              211

                              248

                              221

                           Investoinnit (euroa)

                           3 204 173

                           1 851 350

                           1 300 200

                           1 464 117

                           1 673 643

                              Indeksi

                              100

                              58

                              41

                              46

                              52

                           Investointien tuotto

                           – 13 %

                           – 16 %

                           – 9 %

                           – 8 %

                           – 6 %

                              Indeksi

                              100

                              82

                              130

                              141

                              153

                              Lähde: Kyselylomakevastaukset (otokseen valitut tuottajat)

               (88)

               Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Otokseen valittujen tuottajien kannattavuus parani tarkastelujaksolla erittäin alhaiselta – 3,2 prosentin tasolta kannattavuusrajalle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (89)

               Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta osoitti samaa suuntausta kuin kannattavuus, eli se parani jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja tämä paraneminen oli merkittävää tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltävien kolmen viimeisen kauden aikana.

               (90)

               Investoinnit pienenivät tarkastelujaksolla 48 prosenttia. Niissä oli kyse pääasiassa ylläpitoa varten tarvittavista investoinneista.

               (91)

               Mitä tulee muihin talouden indikaattoreihin, samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä investointien tuotto oli negatiivinen mutta parani vuodesta 2011. Prosenttiosuuden ero muihin talouden indikaattoreihin verrattuna osoittaa unionin tuotannonalan alhaista pääomavaltaisuutta ja nettovarallisuuden laskua investointien alhaisen tason vuoksi.

               (92)

               Kun otetaan huomioon taloudellinen ympäristö, jolle on ominaista rahoituksen rajallinen saanti, etenkin rakennusalaan liittyvillä tuotannonaloilla, ja unionin tuotannonalan rahoitustilanne, sen kyky saada uutta pääomaa oli äärimmäisen rajoitettu.

         4.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus

               (93)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että polkumyynnin toistuminen merkittävillä marginaaleilla on todennäköistä. Sen vuoksi marginaalin suuruutta ei voida pitää vähäpätöisenä.

         4.2.6   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (94)

               Edellä selostettujen makrotaloudellisten indikaattoreiden perusteella tuotannonala on yhä erittäin haavoittuva ja riskialtis, vaikka polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa. Tarkastelujaksolla tuotannon määrä väheni 12 prosenttia, myynnin määrä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa 12 prosenttia ja työllisyys 20 prosenttia. Unionin tuotannonala oli tappiollinen koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen unionin tuotannonalan ei voitu havaita toipuneen täysin aiemmasta polkumyynnistä, ja komissio katsoo, että se on edelleen erittäin altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

         5.   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (95)

               Keskeiset vahinkoindikaattorit osoittivat negatiivista suuntausta, mikä liittyi rakennussektorilla koetun kriisin vaikutuksiin. Kulutus, tuotantomäärä ja myynti vähenivät 12 prosenttia tarkastelujaksolla.

               (96)

               Toimenpiteet ovat kuitenkin olleet toimivia sikäli, että ne ovat auttaneet unionin tuotannonalaa selviytymään kriisistä ja toteuttamaan merkittäviä rakenneuudistuksia, jotka näkyvät tuotantokapasiteetin ja työvoiman vähennyksinä.

               (97)

               Kohenemisen merkkejä nähtiin tarkastelujakson viimeisinä vuosina, jolloin voidaan havaita tuottavuuden ja kapasiteetin käyttöasteen kasvua. Lisäksi tuotantokustannukset on tuotu lähelle keskimääräisiä myyntihintoja.

               (98)

               Unionin tuotannonalan tilanne on kuitenkin edelleen heikko. Useimmat talouden indikaattorit ovat parantuneet, mutta ne eivät ole kestävällä tasolla. Kulutus ja hinnat ovat edelleen alhaisella tasolla, ja unionissa on merkkejä sitkeästä ylikapasiteetista.

               (99)

               Polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on osittain päästy niille asetettuun tavoitteeseen eli poistettu jossakin määrin unionin tuotannonalalle Kiinasta tulevasta polkumyyntituonnista aiheutunut vahinko. Kannattavuuden ja investointien tuoton kaltaiset talouden indikaattorit ovat kohentuneet tarkastelujaksolla, mutta ne ovat edelleen negatiivisia. Myös kassavirta on kohentunut, ja se on juuri ja juuri positiivinen. Tämän vuoksi on selvää, että unionin tuotannonala ei ole vielä kokonaan toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista, ja sen tilanne on edelleen vaikea ja näin ollen erittäin haavoittuva, jos polkumyynnillä tapahtunut tuonti toistuisi.

               (100)

               Vaikka unionin tuotannonalan heikkoa tilannetta pidettäisiin merkittävänä vahinkona, tämän ei voida katsoa johtuvan Kiinasta tulevasta tuonnista, jonka osuus on alle 1 prosentti unionin markkinoista. Koska Kiinasta tuleva tuonti ei ole aiheuttanut hintapainetta, unionin tuotannonala on pystynyt säilyttämään markkinaosuutensa ja vähentämään tappioitaan.

         F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   1.   Alustavat huomiot

               (101)

               Union tuotannonalan tilanne on kohentunut mutta on edelleen heikko. Kiinasta tulevan tuonnin määrä oli mitättömän pieni koko tarkastelujakson ajan. Samalla tutkimuksessa osoitettiin (ks. 20–54 kappale), että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

         2.   Kiinasta tulevien arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan

               (102)

               Komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahingon toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että nyt voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta, eli Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan.

               (103)

               Tässä analyysissä keskityttiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämättömään kapasiteettiin ja hinnoittelukäytäntöön muihin maihin suuntautuvassa viennissä.

               (104)

               Kuten 46 kappaleessa vahvistettiin, esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuotannon käyttämättömän kapasiteetin Kiinassa arvioitiin olevan yhteensä noin 1,7 miljoonaa tonnia vuonna 2013. Määrä on huomattavasti suurempi kuin niiden kokonaiskulutus unionissa samalla ajanjaksolla.

               (105)

               Voidaan päätellä kohtuudella, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, ainakin osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista suunnataan kaikella todennäköisyydellä unionin markkinoille.

               (106)

               Ennen nyt voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoa Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi seitsenkertaisesti kolmen vuoden aikana (ks. 48 kappale) ja oli lähes 87 000 tonnia (eli 8,2 prosenttia kulutuksesta alkuperäisen tutkimuksen aikana ja 17 prosenttia tämänhetkisestä kulutuksesta unionin markkinoilla). Tämä osoittaa kiinalaisen tuonnin kykyä tulla nopeasti unionin markkinoille, jos toimenpiteet eivät ole voimassa.

               (107)

               Kiinan tuontihinnat ilman polkumyyntitulleja alittavat todennäköisesti unionin tuotannonalan myyntihinnat merkittävällä 47 prosentin marginaalilla (ks. 65 kappale). Tämä erittäin korkea todennäköinen hinnan alittavuuden marginaali perustuu kolmansiin maihin suuntautuvan Kiinan viennin hintojen ja unionin tuotannonalan hintojen vertailuun, ja se tekee kiinalaisen viennin kannalta unionin markkinoista kolmansien maiden markkinoita houkuttelevammat. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat viedä unioniin hinnoilla, jotka ylittävät kolmansien maiden hinnat mutta alittavat silti unionin tuotannonalan hinnat.

               (108)

               Tämän perusteella komissio päätteli, että ilman toimenpiteitä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti lisäävät hintapainetta ja kasvattavat markkinaosuuttaan unionin markkinoilla ja aiheuttavat näin merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

         3.   Päätelmät

               (109)

               Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot eli kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien arvioitu käyttämätön kapasiteetti ja Kiinasta tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso, katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi erittäin todennäköisesti vahingon toistumiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalan heikkoa tilannetta, koska Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi ja alittaisi unionin tuotannonalan myyntihinnat.

         G.   UNIONIN ETU

               (110)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, toimittajien ja käyttäjien edut.

               (111)

               Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (112)

               Tämän perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja vahinko todennäköisesti toistuvat.

         1.   Unionin tuotannonalan etu

               (113)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että merkittävän vahingon toistuminen on todennäköistä, jos Kiinasta tulevaan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden annetaan raueta.

               (114)

               Jos toimenpiteet pidetään voimassa, unionin tuotannonalan odotetaan kykenevän jatkamaan rakenneuudistuksiaan täysimääräisesti ja parantamaan kannattavuuttaan.

               (115)

               Sen vuoksi komissio katsoi, että Kiinaan kohdistuvien toimenpiteiden voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         2.   Tuojien/kauppiaiden etu

               (116)

               Yksikään tuoja/kauppias ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen.

               (117)

               Vaikkakaan ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi negatiivista vaikutusta tuojien toimintaan, tuojat eivät ole riippuvaisia Kiinasta ja voivat hankkia esi- ja jälkijännitettyjä lankoja ja säikeislankoja muistakin niitä toimittavista maista, kuten Thaimaasta ja Etelä-Afrikasta.

         3.   Toimittajien etu

               (118)

               Kolme toimittajaa ilmoitti tukevansa toimenpiteitä. Kaksi niistä oli valssilangan tuottajia ja etuyhteydessä pyynnön esittäjään. Kolmas yritys toimitti vetonesteitä ja kemikaaleja unionin tuotannonalalle.

               (119)

               Unionin tuotannonalalle myydyn valssilangan osuus sektorin liikevaihdosta on vähäinen, eikä toimenpiteiden kumoamisella odoteta olevan merkittävää vaikutusta toimittajiin. On kuitenkin valssilangan tuottajien edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa.

         4.   Käyttäjien etu

               (120)

               Tutkimuksessa ilmoittautui 12 käyttäjää, jotka ilmoittivat tukevansa toimenpiteitä, mukaan luettuna yksi yritys, joka osti suuri määriä samankaltaista tuotetta.

               (121)

               Yksikään käyttäjä ei vastannut kattavasti kyselylomakkeeseen. Alkuperäisessä tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen osuus niiden tuotantokustannuksista oli 5 prosenttia ja niiden lopullisten asiakkaiden tuotantokustannuksista alle 1 prosentti.

               (122)

               Koska toimenpiteet eivät koske muita maita kuin Kiinaa, käyttäjät voivat valita vaihtoehtoisia toimituslähteitä. Lisäksi suurimmilla unionin tuottajilla on samanlaiset markkinaosuudet, mikä pitää yllä tiukkaa sisäistä kilpailua.

               (123)

               Tutkimuksessa ilmoittautuneet käyttäjät ilmoittivat olevansa huolissaan siitä, että toimenpiteiden kumoaminen aiheuttaisi epävakautta unionin tuotannonalalla ja vaikuttaisi näin niiden toimitusketjun luotettavuuteen. Ne pitivät toimitusvarmuutta arvokkaampana kuin mahdollisia kustannussäästöjä.

         5.   Unionin etua koskevat päätelmät

               (124)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

         H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

               (125)

               Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa asetuksella (EY) N:o 383/2009 käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

               (126)

               Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

               (127)

               Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (6). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (128)

               Tämä asetus on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja, sinkillä pinnoitettuja seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja ja pinnoitettuja tai pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja säikeislankoja, joissa on enintään 18 lankaa, vähintään 0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (Taric-koodit 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 ja 7312106991). Lopullinen polkumyyntitulli ei koske galvanoituja (joita ei ole kuitenkaan pinnoitettu millään muulla materiaalilla) seitsemästä langasta koostuvia säikeislankoja, joissa keskellä olevan langan läpimitta on sama tai alle 3 prosenttia suurempi kuin muiden kuuden langan läpimitta.
   2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat polkumyyntitullit ovat seuraavat:

               Yritys

               Polkumyyntitulli

               Taric-lisäkoodi

               Kiswire Qingdao, Ltd, Qingdao

               0 %

               A899

               Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, ja Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

               31,1 %

               A952

               Kaikki muut yritykset

               46,2 %

               A999

         3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.
   4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 4 päivänä kesäkuuta 2015.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EYVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 383/2009, annettu 5 päivänä toukokuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 118, 13.5.2009, s. 1).

      (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 986/2012, annettu 22 päivänä lokakuuta 2012, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnista annetulla asetuksella (EY) N:o 383/2009 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä (EUVL L 297, 26.10.2012, s. 1).

      (4)  EUVL C 270, 19.9.2013, s. 12.

      (5)  EUVL C 138, 8.5.2014, s. 33.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgia.

      LIITE
      1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava yrityksen työntekijän allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

                  1.

                  Kauppalaskun kirjoittaneen yrityksen toimihenkilön nimi ja tehtävänimike.

                  2.

                  Seuraava vakuutus:
                  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite] [Taric-lisäkoodi] [maan nimi]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.
                  Päiväys ja allekirjoitus”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1381/2014, annettu 22 päivänä joulukuuta 2014 , kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               23.12.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 367/83

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1381/2014,
   annettu 22 päivänä joulukuuta 2014,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2014.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE
      Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  AL

                  76,1

                  EG

                  176,9

                  IL

                  69,8

                  MA

                  90,5

                  TN

                  241,9

                  TR

                  107,1

                  ZZ

                  127,1

                  0707 00 05

                  IL

                  241,9

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  194,6

                  0709 93 10

                  MA

                  80,1

                  TR

                  142,0

                  ZZ

                  111,1

                  0805 10 20

                  AR

                  35,3

                  MA

                  68,6

                  TR

                  57,7

                  UY

                  32,5

                  ZA

                  50,8

                  ZW

                  33,9

                  ZZ

                  46,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,1

                  ZZ

                  69,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  94,1

                  JM

                  161,9

                  MA

                  75,3

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  102,0

                  0805 50 10

                  TR

                  71,9

                  US

                  236,5

                  ZZ

                  154,2

                  0808 10 80

                  BR

                  59,0

                  CA

                  135,6

                  CL

                  80,3

                  NZ

                  90,6

                  US

                  99,6

                  ZA

                  54,1

                  ZZ

                  86,5

                  0808 30 90

                  CN

                  98,8

                  US

                  141,4

                  ZZ

                  120,1

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 514/2012, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2012 , Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteen I muuttamisesta  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               19.6.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 158/2

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 514/2012,
   annettu 18 päivänä kesäkuuta 2012,
   Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 täytäntöönpanosta tiettyjen muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuontia koskevan tehostetun virallisen valvonnan osalta annetun asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteen I muuttamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon rehu- ja elintarvikelainsäädännön sekä eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien sääntöjen mukaisuuden varmistamiseksi suoritetusta virallisesta valvonnasta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 882/2004 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 5 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksessa (EY) N:o 669/2009 (2) säädetään tehostettua virallista valvontaa koskevista säännöistä, joita sovelletaan kyseisen asetuksen liitteessä I lueteltujen, jäljempänä ’luettelo’, muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden tuonnissa niissä saapumispaikoissa, joiden kautta ne tulevat asetuksen (EY) N:o 882/2004 liitteessä I tarkoitetuille alueille.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 669/2009 2 artiklassa säädetään, että luetteloa on tarkasteltava säännöllisesti ja vähintään neljännesvuosittain ottaen huomioon vähintään kyseisessä artiklassa tarkoitetut tiedonlähteet.

               (3)

               Elintarvikkeita ja rehuja koskevan nopean hälytysjärjestelmän (RASFF) kautta ilmoitettujen elintarvikkeita koskevien tapahtumien esiintyminen ja merkityksellisyys, elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston suorittamat tarkastusmatkat kolmansiin maihin ja jäsenvaltioiden komissiolle neljännesvuosittain muiden kuin eläinperäisten rehujen ja elintarvikkeiden lähetyksistä asetuksen (EY) N:o 669/2009 15 artiklan mukaisesti toimittamat raportit osoittavat, että luetteloa olisi muutettava.

               (4)

               Luetteloa olisi muutettava erityisesti vähentämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka kyseisten tietolähteiden mukaan yleisesti ottaen vastaavat aiempaa paremmin asiaankuuluvia unionin lainsäädännössä säädettyjä vaatimuksia ja joiden virallinen valvonta nykytasolla ei sen vuoksi enää ole perusteltua.

               (5)

               Luetteloa olisi muutettava myös lisäämällä virallisen valvonnan tiheyttä niiden tuotteiden osalta, jotka samojen tietolähteiden mukaan ovat aiempaa huonommin yhdenmukaisia suhteessa asiaankuuluvaan unionin lainsäädäntöön ja joiden osalta näin ollen on perusteltua lisätä virallista valvontaa.

               (6)

               Lisäksi luetteloon olisi sisällytettävä tiettyjä muita tuotteita, jotka eivät kyseisten tietolähteiden mukaan ole asiaankuuluvien turvallisuusvaatimusten mukaisia ja joiden kohdalla näin ollen on tarpeen ottaa käyttöön tehostettu virallinen valvonta.

               (7)

               Sen vuoksi olisi muutettava luettelossa olevia tietoja, jotka koskevat tiettyä Intiasta tapahtuvaa tuontia ja tiettyjen muiden tuotteiden Dominikaanisesta tasavallasta tapahtuvaa tuontia. Luetteloon olisi myös lisättävä Indonesiasta peräisin olevia muskottipähkinöiden ja muskottikukkien lähetyksiä koskeva kohta.

               (8)

               Luetteloon tehtävää muutosta, joka koskee virallisen valvonnan tiheyden vähentämistä Dominikaanisesta tasavallasta peräisin olevien pitkäpapujen, ”Bitter melon” -hedelmien, paprikoiden ja munakoisojen tuonnin osalta, olisi sovellettava mahdollisimman pian, sillä turvallisuuteen alun perin liittyneet huolenaiheet on osittain ratkaistu. Kyseisiä muutoksia mainittua kolmatta maata koskevaan luettelon kohtaan olisi näin ollen sovellettava tämän asetuksen voimaantulopäivästä alkaen.

               (9)

               Kun otetaan huomioon asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteeseen I tarvittavien muutosten määrä, on aiheellista korvata se tämän asetuksen liitteellä.

               (10)

               Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 669/2009 olisi muutettava.

               (11)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Korvataan asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I tämän asetuksen liitteellä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2012.
   Asetuksen (EY) N:o 669/2009 liitteeseen I tehtävää muutosta, joka koskee fyysisten ja tunnistustarkastusten valvonnan tiheyden vähentämistä seuraavien tuotteiden osalta, sovelletaan kuitenkin tämän asetuksen voimaantulopäivästä: Dominikaanisesta tasavallasta peräisin olevat pitkäpavut, ”Bitter melon”, paprikat ja munakoisot.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2012.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  EUVL L 194, 25.7.2009, s. 11.

      LIITE
      Korvataan asetuksen (EY) N:o 669/2009 liite I seuraavasti:

            ”LIITE I

               Muut kuin eläinperäiset rehut ja elintarvikkeet, jotka asetetaan tehostettuun viralliseen valvontaan nimetyssä saapumispaikassa

                        Rehut ja elintarvikkeet
                        (käyttötarkoitus)

                        CN-koodi (1)

                        Alkuperämaa

                        Vaara

                        Fyysisten ja tunnistustarkastusten tiheys
                        (%)

                        Hasselpähkinät
                        (kuorelliset tai kuoritut)

                        0802 21 00; 0802 22 00

                        Azerbaidžan (AZ)

                        Aflatoksiinit

                        10

                           (Rehut ja elintarvikkeet)

                                    —

                                    Maapähkinät, kuorelliset

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brasilia (BR)

                        Aflatoksiinit

                        10

                                    —

                                    Maapähkinät, kuoritut

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähkinävoi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Rehut ja elintarvikkeet)

                        Kuivatut nuudelit

                        ex 1902

                        Kiina (CN)

                        Alumiini

                        10

                           (Elintarvikkeet)

                        Pomelot

                        ex 0805 40 00

                        Kiina (CN)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (11)

                        20

                           (Elintarvikkeet – tuoreet)

                        Tee, myös maustettu

                        0902

                        Kiina (CN)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (10)

                        10

                           (Elintarvikkeet)

                                    —

                                    Pitkäpavut
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Dominikaaninen tasavalta (DO)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (3)

                        20

                                    —

                                    ”Bitter melon”
                                    (Momordica charantia)

                                    —

                                    ex 0709 99 90; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.)

                                    —

                                    0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                                    —

                                    Munakoisot

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                           (Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

                                    —

                                    Appelsiinit (tuoreet tai kuivatut)

                                    —

                                    0805 10 20; 0805 10 80

                        Egypti (EG)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (7)

                        10

                                    —

                                    Persikat (ei kuitenkaan nektariinit)

                                    —

                                 0809 30 90

                                    —

                                    Granaattiomenat

                                    —

                                 ex 0810 90 75

                                    —

                                    Mansikat

                                    —

                                 0810 10 00

                           (Elintarvikkeet – tuoreet hedelmät ja vihannekset)

                        Paprikat (makeat ja miedot sekä muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10; ex 0709 60 99; 0710 80 51; ex 0710 80 59

                        Egypti (EG)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (12)

                        10

                           (Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt)

                                    —

                                    Maapähkinät, kuorelliset

                                    –

                                 1202 41 00

                        Ghana (GH)

                        Aflatoksiinit

                        50

                                    —

                                    Maapähkinät, kuoritut

                                    –

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähkinävoi

                                    –

                                 2008 11 10

                           (Rehut ja elintarvikkeet)

                        Curryn lehdet (Bergera/ Murraya koenigii)

                        ex 1211 90 85

                        Intia (IN)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (5)

                        50

                           (Elintarvikkeet – tuoreet yrtit)

                                    —

                                       Capsicum annuum, kokonainen

                                    —

                                 0904 21 10

                        Intia (IN)

                        Aflatoksiinit

                        20

                                    —

                                       Capsicum annuum, murskattu tai jauhettu

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                       Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät, kuivatut, kokonaiset, ei kuitenkaan makeat ja miedot paprikat (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Curry (chilipippurituotteet)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muskottipähkinä
                                    (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                                    —

                                    Muskottikukka
                                    (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                                    —

                                    Inkivääri
                                    (Zingiber officinale)

                                    —

                                    0910 11 00, 0910 12 00

                                    —

                                       Curcuma longa (kurkuma)

                                    —

                                 0910 30 00

                           (Elintarvikkeet – kuivatut mausteet)

                                    —

                                    Maapähkinät, kuorelliset

                                    —

                                 1202 41 00

                        Intia (IN)

                        Aflatoksiinit

                        20

                                    —

                                    Maapähkinät, kuoritut

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähkinävoi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Rehut ja elintarvikkeet)

                        Lisäaineet ja esiseokset

                        ex 2309; 2917 19 90; ex 2817 00 00; ex 2820 90 10; ex 2820 90 90; ex 2821 10 00; ex 2825 50 00; ex 2833 21 00; ex 2833 25 00; ex 2833 29 20; ex 2833 29 80; ex 2835; ex 2836; ex 2839; 2936

                        Intia (IN)

                        Kadmium ja lyijy

                        10

                           (Rehut)

                        Okra

                        ex 0709 99 90

                        Intia (IN)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (2)

                        50

                           (Elintarvikkeet – tuoreet)

                        Muskottipähkinä
                        (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 11 00, 0908 12 00

                        Indonesia (ID)

                        Aflatoksiinit

                        20

                        Muskottikukka
                        (Myristica fragrans)

                                    —

                                    0908 21 00, 0908 22 00

                           (Elintarvikkeet – kuivatut mausteet)

                        Vesimelonin (egusi, Citrullus lanatus) siemenet ja niistä saadut tuotteet

                        ex 1207 70 00; ex 1106 30 90; ex 2008 99 99

                        Nigeria (NG)

                        Aflatoksiinit

                        50

                           (Elintarvikkeet)

                                    —

                                       Capsicum annuum, kokonainen

                                    —

                                 0904 21 10

                        Peru (PE)

                        Aflatoksiinit ja okratoksiini A

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, murskattu tai jauhettu

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                                    —

                                    Kuivatut Capsicum- tai Pimenta-sukuiset hedelmät, kokonaiset, muut kuin makeat ja miedot paprikat (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                           (Elintarvikkeet – kuivatut mausteet)

                        Paprikat (muut kuin makeat ja miedot) (Capsicum spp.)

                        ex 0709 60 99

                        Thaimaa (TH)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (9)

                        10

                           (Elintarvikkeet – tuoreet)

                                    —

                                    Korianterin lehdet

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Thaimaa (TH)

                        Salmonella (6)

                        10

                                    —

                                    Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                                    —

                                    Minttu

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Elintarvikkeet – tuoreet yrtit)

                                    —

                                    Korianterin lehdet

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        Thaimaa (TH)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (4)

                        20

                                    —

                                    Basilika (pyhä basilika, makea basilika)

                                    —

                                 ex 1211 90 85

                           (Elintarvikkeet – tuoreet yrtit)

                                    —

                                    Pitkäpavut
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00; ex 0710 22 00

                        Thaimaa (TH)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (4)

                        50

                                    —

                                    Munakoisot

                                    —

                                    0709 30 00; ex 0710 80 95

                                    —

                                    Kaalikasvit

                                    —

                                    0704; ex 0710 80 95

                           (Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

                                    —

                                    Makeat ja miedot paprikat (Capsicum annuum)

                                    —

                                    0709 60 10; 0710 80 51

                        Turkki (TR)

                        Torjunta-ainejäämät analysoitu monijäämämenetelmillä, joiden perustana GC-MS ja LC-MS, tai yhden jäämän menetelmillä (8)

                        10

                                    —

                                    Tomaatit

                                    —

                                    0702 00 00; 0710 80 70

                           (Elintarvikkeet – tuoreet, jäähdytetyt tai jäädytetyt vihannekset)

                        Kuivatut viinirypäleet (rusinat)

                        0806 20

                        Uzbekistan (UZ)

                        Okratoksiini A

                        50

                           (Elintarvikkeet)

                                    —

                                    Maapähkinät, kuorelliset

                                    —

                                 1202 41 00

                        Etelä-Afrikka (ZA)

                        Aflatoksiinit

                        10

                                    —

                                    Maapähkinät, kuoritut

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Maapähkinävoi

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Maapähkinät, muulla tavoin valmistetut tai säilötyt

                                    —

                                    2008 11 91; 2008 11 96; 2008 11 98

                           (Rehut ja elintarvikkeet)

         (1)  Jos johonkin CN-koodiin kuuluvista tuotteista vain osalle on tehtävä tarkastukset ja jos tavaranimikkeistössä ei ole erityistä alanimikettä kyseisen koodin osalta, CN-koodi on merkitty tunnuksella ”ex” (esimerkiksi ex 1006 30: mukaan luetaan ainoastaan sellaisenaan nautittavaksi tarkoitettu basmatiriisi).

         (2)  Erityisesti seuraavien jäämät: asefaatti, metamidofossi, triatsofossi, endosulfaani, monokrotofossi, metomyyli, tiodikarbi, diafentiuroni, tiametoksaami, fiproniili, oksamyyli, asetamipridi, indoksakarbi, mandipropamidi.

         (3)  Erityisesti seuraavien jäämät: amitratsi, asefaatti, aldikarbi, benomyyli, karbendatsiimi, klorfenapyri, klorpyrifossi, CS2 (ditiokarbamaatit), diafentiuroni, diatsinoni, diklorvossi, dikofoli, dimetoaatti, endosulfaani, fenamidoni, imidaklopridi, malationi, metamidofossi, metiokarbi, metomyyli, monokrotofossi, ometoaatti, oksamyyli, profenofossi, propikonatsoli, tiabendatsoli, tiaklopridi.

         (4)  Erityisesti seuraavien jäämät: asefaatti, karbaryyli, karbendatsiimi, karbofuraani, klorpyrifossi, klorpyrifossimetyyli, dimetoaatti, etioni, malationi, metalaksyyli, metamidofossi, metomyyli, monokrotofossi, ometoaatti, profenofossi, protiofossi, kinalfossi, triadimefoni, triatsofossi, dikrotofossi, EPN, triforiini.

         (5)  Erityisesti seuraavien jäämät: triatsofossi, oksidemetonimetyyli, klorpyrifossi, asetamipridi, tiametoksaami, klotianidiini, metamidofossi, asefaatti, propargiitti, monokrotofossi.

         (6)  Vertailumenetelmä EN/ISO 6579 tai sen avulla validoitu menetelmä komission asetuksen (EY) N:o 2073/2005 5 artiklan mukaisesti (EUVL L 338, 22.12.2005, s. 1).

         (7)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbendatsiimi, syflutriini, syprodiniili, diatsinoni, dimetoaatti, etioni, fenitrotioni, fenpropatriini, fludioksonili, heksaflumuroni, lambdasyhalotriini, metiokarbi, metomyyli, ometoaatti, oksamyyli, fentoaatti, tiofanaattimetyyli.

         (8)  Erityisesti seuraavien jäämät: metomyyli, oksamyyli, karbendatsiimi, klofentetsiini, diafentiuroni, dimetoaatti, formetanaatti, malationi, prosymidoni, tetradifoni, tiofanaattimetyyli.

         (9)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani, metomyyli, ometoaatti, dimetoaatti, triatsofossi, malationi, profenofossi, protiofossi, etioni, karbendatsiimi, triforiini, prosymidoni, formetanaatti.

         (10)  Erityisesti seuraavien jäämät: buprofetsiini, imidaklopridi, fenvaleraatti ja esfenvaleraatti (RS- ja SR-isomeerien summa), profenofossi, trifluraliini, triatsofossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), sypermetriini (sypermetriini, mukaan luettuna muut sen isomeerien seokset (isomeerien summa)).

         (11)  Erityisesti seuraavien jäämät: triatsofossi, triadimefoni ja triadimenoli (triadimefonin ja triadimenolin summa), parationimetyyli, fentoaatti, metidationi.

         (12)  Erityisesti seuraavien jäämät: karbofuraani (summa), klorpyrifossi, sypermetriini (summa), syprokonatsoli, dikofoli (summa), difenokonatsoli, dinotefuraani, etioni, flusilatsoli, folpetti, prokloratsi, profenofossi, propikonatsoli, tiofanaattimetyyli ja triforiini.”