title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/67, annettu 16 päivänä tammikuuta 2019, suojatoimenpiteiden käyttöönotosta Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevan indica-riisin tuonnissa

text:
                  17.1.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 15/5

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/67,
         annettu 16 päivänä tammikuuta 2019,
         suojatoimenpiteiden käyttöönotosta Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevan indica-riisin tuonnissa
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 732/2008 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 978/2012 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan,
         sekä katsoo seuraavaa:
         1.   MENETTELY

         1.1   Vireillepano

                     (1)

                     Komissio vastaanotti 16 päivänä helmikuuta 2018 pyynnön, jonka Italia esitti asetuksen (EU) N:o 978/2012, jäljempänä ’GSP-asetus’, 22 artiklan nojalla. Pyynnössä kehotettiin ottamaan käyttöön suojatoimenpiteitä, jotka koskevat Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevaa indica-tyyppistä riisiä. Muut unionin riisiä tuottavat jäsenvaltiot eli Espanja, Ranska, Portugali, Kreikka, Romania, Bulgaria ja Unkari tukivat Italian pyyntöä.

                     (2)

                     Kun oli todettu, että pyyntö sisälsi riittävän näytön siitä, että Myanmarista ja Kambodžasta peräisin olevaa indica-riisiä tuotiin sellaisina määrinä ja sellaisiin hintoihin, jotka aiheuttivat vakavia vaikeuksia unionin tuotannonalalle, komissio julkaisi 16 päivänä maaliskuuta 2018 suojatoimenpidetutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2).

                     (3)

                     Saadakseen perusteellisen arvioinnin suorittamiseksi tarvittavat tiedot komissio ilmoitti asiasta tiedossa oleville samankaltaisen tai suoraan kilpailevan tuotteen tuottajille, jäljempänä ’myllyt’ tai ’myllyteollisuus’, unionissa ja niiden yhdistyksille sekä tiedossa oleville vientiä harjoittaville myllyille ja niiden liitoille, asianomaiset hallitukset mukaan luettuina, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

               1.2   Otanta

                     (4)

                     Kun otetaan huomioon tämän menettelyn piiriin kuuluvien unionin tuottajien, vientiä harjoittavien myllyjen ja maahantuojien suuri määrä ja jotta tutkimus saataisiin päätökseen säädetyssä määräajassa, komissio on päättänyt rajata tutkimuksen kohtuulliseen määrään unionin myllyjä. Komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1083/2013 (3) 11 artiklan 6 kohdan nojalla komissio on valinnut tutkimukseensa edustavan otoksen.

                     (5)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti unionin myllyteollisuudesta otoksen samankaltaisen tuotteen suurimman edustavan tuotantomäärän perusteella ja samalla varmistanut tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Vaikka riisiä viljellään kahdeksassa jäsenvaltiossa, tuotanto keskittyy hyvin pitkälti Italiaan ja Espanjaan: nämä kaksi maata kattavat 80 prosenttia riisin kokonaistuotannosta unionissa (Italia noin 50 prosenttia ja Espanja noin 30 prosenttia) ja edustavat näin ollen unionin tuotannonalaa. Tältä pohjalta komissio katsoi perustelluksi lähettää kyselylomakkeen kolmelle italialaiselle ja yhdelle espanjalaiselle myllylle.

                     (6)

                     Yksi osapuoli kyseenalaisti otoksen edustavuuden. Se pyysi komissiota vahvistamaan, kuinka edustavaa otokseen valittujen myllyjen tuotanto oli unionin kokonaistuotantoon nähden ja miten niiden tilanne kehittyi verrattuna unionin tuotannonalaan. Kuten 5 kappaleessa selitetään, otoksen valinta perustui suurimpaan edustavaan tuotantomäärään, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valitut kolme italialaista myllyä vastasivat 50 prosentista Italian tuotantoa markkinointivuonna 2016/2017 ja otokseen valittu espanjalainen mylly kattoi 17 prosenttia Espanjan tuotannosta samana vuonna. Otokseen valittujen myllyjen osuus unionin kokonaistuotannosta oli 26 prosenttia. Lisäksi tarkastelujakson aikana eli 1 päivästä syyskuuta 201231 päivään elokuuta 2017 otokseen valittujen yritysten tuotanto kehittyi samalla tavalla kuin koko tuotannonalan tuotanto. Niiden tuotanto laski 36 prosenttia ja koko unionin tuotannonalan tuotanto laski 38 prosenttia. Tämä vahvistaa päätelmää, jonka mukaan otos todellakin on edustava.

                     (7)

                     Kyselylomakkeet lähetettiin myös joillekin viljelijöille, mutta alan suuren hajanaisuuden vuoksi (viljelijöitä on noin 4 000) tilanteesta saadaan näin vain hyvin rajallinen kuva (4).

                     (8)

                     Mitä tulee viejien valintaan, komissio sai otantaa varten vientiä harjoittavilta myllyiltä yhteensä 13 vastausta Kambodžasta ja 15 Myanmarista. Otanta oli näin ollen tarpeen, ja tästä ilmoitettiin osapuolille asianmukaisesti. Vientiä harjoittavilta myllyiltä saatujen tietojen pohjalta komissio valitsi alun perin otokseen kolme Kambodžassa ja kolme Myanmarissa toimivaa viejää. Ne valittiin unioniin suuntautuneen viennin suurimman määrän perusteella. Lisäarvioinnin ja Kambodžan riisialan liiton esittämien huomautusten perusteella kaksi valituista Kambodžan viejistä ei kuitenkaan voinut toimia yhteistyössä ja näin ollen ne korvattiin. Lopulta vain yksi yritys vastasi kyselylomakkeeseen. Myanmarin kaikki kolme valittua yritystä vastasivat lopulta kyselylomakkeeseen.

                     (9)

                     Neljä etuyhteydetöntä tuojaa ilmoittautui vastauksena vireillepanoilmoitukseen. Yhteistyöhön suostuneiden tuojien vähäisen määrän vuoksi otantaa ei katsottu tarpeelliseksi. Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille neljälle yritykselle, joista kaikki eivät kuitenkaan toimittaneet täydellistä vastausta.

               1.3   Tarkastuskäynnit

                     (10)

                     Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin delegoidun asetuksen (EU) N:o 1083/2013 12 artiklan nojalla seuraavien yritysten toimitiloihin:

                                 a)

                                 Myllyt:

                                             —

                                             Riso Scotti S.p.a. ja siihen etuyhteydessä oleva yritys (Riso Scotti Danubio), Italia;

                                             —

                                             Curti S.r.l. ja siihen etuyhteydessä oleva yritys (Riso Ticino Soc. Coop.), Italia;

                                             —

                                             Riso Viazzo S.r.l., Italia;

                                             —

                                             Herba Ricemills S.L., Espanja.

                                 b)

                                 Yhdistykset:

                                             —

                                             Ente Nazionale Risi (Enterisi), Italia

               1.4   Tutkimusajanjakso

                     (11)

                     Tämä tutkimus koski viittä viimeisintä markkinointivuotta eli ajanjaksoa, joka alkaa 1 päivästä syyskuuta 2012 ja päättyy 31 päivään elokuuta 2017, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’.

               1.5   Päätelmien ilmoittaminen

                     (12)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen komissio sai kahdeksan huomautusta, mukaan lukien Italian ja Espanjan huomautukset. Komissio sai huomautuksia myös kolmelta yritykseltä ja yhdeltä yhdistykseltä, jotka eivät olleet asianomaisia osapuolia. Vaikka näitä osapuolia ei ollut rekisteröity asianomaisiksi osapuoliksi, niiden huomautukset otettiin suurelta osin huomioon ja komissio käsitteli niitä päätelmissään, sillä ne vastasivat suurelta osin rekisteröityjen asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia.

               2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TAI SUORAAN KILPAILEVA TUOTE

         2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

                     (13)

                     Tarkasteltavana oleva tuote on Kambodžasta ja Myanmarista peräisin oleva osittain tai kokonaan hiottu indica-riisi, johon sovelletaan tulleista vapauttamista GSP-asetuksen nojalla ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 ja 1006 30 98.

                     (14)

                     Tarkasteltavana olevaa tuotetta tuodaan unioniin joko irtotavarana jatkojalostukseen (hiominen, puhdistaminen ja pakkaaminen) tai alle 5 kg tai 5–20 kg painavissa pienissä säkeissä, joita voidaan myydä vähittäiskauppiaille ilman jatkojalostusta.

               2.2   Samankaltaiset tai suoraan kilpailevat tuotteet

                     (15)

                     Riisin kaksi päälajiketta ovat indica ja japonica. Ensiksi mainittu on pitkäjyväinen riisi, joka pysyy irtonaisena keittämisen jälkeenkin. Toinen lajike on japonica, joka on lähinnä pyöreäjyväinen riisi. Riisin jyvät tarttuvat kiinni toisiinsa, ja sitä käytetään esimerkiksi paellassa tai risotossa.

                     (16)

                     Kun riisi korjataan, riisin jyvässä on akana, ja siitä käytettään nimitystä raakariisi (”paddy rice”). Sadonkorjuun jälkeen riisiä käsitellään myllyissä monin tavoin. ”Esikuoritulla riisillä” tarkoitetaan riisiä, josta on poistettu ulkokuori. Lisäkäsittelyllä saadaan ”osittain hiottua” tai ”hiottua” riisiä.

                     (17)

                     Arvioinnissaan komissio on todennut, että unionissa tuotettu hiottu tai osittain hiottu indica-riisi on samankaltainen tai suoraan kilpaileva tuote tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa.

                     (18)

                     Sekä unionissa tuotetulla että tuodulla hiotulla tai osittain hiotulla indica-riisillä on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Sillä on samat käyttötarkoitukset ja sitä myydään samanlaisten tai samojen myyntikanavien kautta samantyyppisille asiakkaille. Asiakkaat ovat joko unionin vähittäismyyjiä tai jalostajia.

               2.3   Osapuolten huomautukset

                     (19)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet (5) väittivät, että aromaattinen indica-riisi olisi jätettävä tutkimuksen ulkopuolelle, koska sillä on erilaisia ominaispiirteitä kuin muilla indica-riisin tyypeillä eikä se kilpaile unionissa tuotetun riisin kanssa. Ne väittivät myös, että vuodesta 2017 alkaen aromaattinen riisi on luokiteltu eri CN-koodiin, mikä tukisi päätelmää, jonka mukaan tällainen riisi poikkeaa muista riisin tyypeistä.

                     (20)

                     Ensinnäkin, kuten useat asianomaiset osapuolet ovat vahvistaneet, indica-riisi kattaa monenlaisia riisityyppejä, joihin sisältyy myös tuoksuva tai aromaattinen riisi. Vaikka näiden välillä on pieniä eroja, esimerkiksi maussa ja rakenteessa, niillä kaikilla on kuitenkin samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet.

                     (21)

                     Lisäksi kaikkia näitä erilaisia riisityyppejä käytetään samaan tarkoitukseen, niitä hiotaan samoissa myllyissä, niitä myydään samojen kaupallisten kanavien kautta ja ne kilpailevat keskenään. Se, että vuodesta 2017 lähtien on ollut käytössä erityinen CN-koodi aromaattiselle riisille, ei ole merkityksellistä, sillä kuten vireillepanoilmoituksessa mainitaan, CN-koodit annetaan ainoastaan tiedoksi eivätkä ne ole ratkaiseva tekijä, kun kaupan suojatoimia koskevassa tutkimuksessa annetaan tuotteen määritelmä. Tästä syystä väitteet hylättiin.

               3.   VAKAVIEN VAIKEUKSIEN ESIINTYMINEN

         3.1   Unionin tuotannonalan määritelmä

                     (22)

                     GSP-asetuksen mukaan asianomaisen tuotannonalan pitäisi kattaa samankaltaisia tai suoraan kilpailevia tuotteita käsittelevät myllyt. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että unionin tuotannonala koostuu riisiä käsittelevästä myllyteollisuudesta. Riisimyllyissä jalostetaan unionissa viljeltyä tai tuotettua riisiä, joka kilpailee suoraan Myanmarista tai Kambodžasta viedyn hiotun tai osittain hiotun indica-riisin kanssa.

                     (23)

                     Pyynnössään Italia väitti, että viljelijöiden ja myllyjen läheisen riippuvuussuhteen vuoksi vahingon arvioinnissa olisi tarkasteltava sekä myllyjä että viljelijöitä. Vaikka viljelijöiden tilanteeseen voi vaikuttaa voimakkaasti myös riisin tuonti Kambodžasta ja Myanmarista, niitä olisi pikemminkin pidettävä raaka-aineen toimittajana eikä samankaltaisen tai suoraan kilpailevien tuotteiden myllynä.

               3.2   Unionin kulutus

                     (24)

                     Indica-riisin kulutus unionissa määritettiin komission jäsenvaltioilta keräämien tietojen ja Eurostatin kautta saatavien tuontitilastojen pohjalta (6).

                     (25)

                     Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Unionin kokonaiskulutus (tonnia)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Indeksi (2012/13 = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Lähde: Jäsenvaltioilta ja Eurostatilta saatuihin tietoihin pohjautuvat komission keräämät tiedot – hiottua indica-riisiä vastaavina määrinä.

                     (26)

                     Indica-riisin kulutus unionissa on supistunut 6 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Kulutus oli suurinta 2013/2014 (+ 8 %), jolloin Kambodžasta ja Myanmarista tulevan indica-riisin tuonti myös lisääntyi merkittävästi, mikä johti markkinoiden kyllästymiseen. Seuraavina markkinointivuosina kulutus oli laskusuuntaista.

               3.3   Tuonnin kehitys

                     (27)

                     Kambodžasta ja Myanmarista unioniin suuntautuva tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti kehittyi seuraavasti:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kambodža

                                 tonnia

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    indeksi

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Myanmar

                                 tonnia

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    indeksi

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 Yhteensä

                                 tonnia

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    indeksi

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Lähde: Eurostatin tilastot (osittain hiotut määrät muunnettu hiottua riisiä vastaaviksi määriksi (Jotta riisinjalostuksen eri vaiheisiin (raakariisi, esikuorittu riisi, hiottu ja osittain hiottu riisi) liittyviä määriä voidaan muuntaa, muuntokurssien, jalostuskustannusten ja sivutuotteiden arvon vahvistamisesta riisin eri jalostusasteille 19 päivänä joulukuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1312/2008 vahvistetaan muuntokurssit, jalostuskustannukset ja sivutuotteiden arvo riisin eri jalostusasteille (EUVL L 344, 20.12.2008, s. 56). Esimerkiksi esikuoritun indica-riisin ja hiotun indica-riisin välinen muuntokurssi on 0,69. Sitä sovelletaan sekä tuontiin että unionissa tuotettuun riisiin.) ja komission jäsenvaltioilta saatujen tietojen pohjalta keräämät tiedot.

                     (28)

                     Tuontimäärä Kambodžasta kasvoi 163 000 tonnista 249 000 tonniin. Määrät ovat kasvaneet merkittävästi kauteen 2015/2016 asti, minkä jälkeen ne pienentyivät hieman samaan aikaan kulutuksen supistumisen kanssa kautena 2016/2017. Laskusta huolimatta tuonti oli 50 prosenttia suurempaa kuin vuonna 2012/2013. Tutkimusajanjakson lopussa Kambodžan osuus oli 25 prosenttia kokonaistuonnista.

                     (29)

                     Myös Myanmarista tuleva tuonti lisääntyi tutkimusajanjakson aikana huomattavasti eli 2 000 tonnista 62 000 tonniin. Se pysyivät kuitenkin alhaisemmalla tasolla Kambodžaan verrattuna. Myanmarista tuleva tuonti kattoi 6,3 prosenttia unionin riisin kokonaistuonnista tutkimusajanjakson lopussa (ks. markkinaosuutta koskeva taulukko jäljempänä).

                     (30)

                     Tuonnin markkinaosuus kehittyi seuraavasti:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kambodžan markkinaosuus (%)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmarin markkinaosuus (%)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 Yhteensä

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Lähde: Eurostat ja jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin pohjautuvat komission keräämät tiedot – hiottua riisiä vastaavina määrinä.

                     (31)

                     Kambodžan markkinaosuus kasvoi merkittävästi eli 15,4 prosentista 25,1 prosenttiin, ja Myanmarin markkinaosuus kasvoi 0,2 prosentista 6,3 prosenttiin.

                     (32)

                     Hintojen kehitys noudatti seuraavia suuntauksia:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Tuontihinta Kambodžasta (euroa/tonni)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Tuontihinta Myanmarista (euroa/tonni)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Painotettu keskiarvo

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Lähde: Eurostat.

                     (33)

                     Kambodžan tuontihinnat laskivat kaikkiaan 6 prosenttia ja Myanmarin 3 prosenttia. Vaikka sekä Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin hinnat laskivat hieman, keskimääräisen tuontihinnan ja unionin tuotannonalan yksikkömyyntihintojen vertailun pohjalta (ks. 64 kappale, Kambodžan ja Myanmarin tuontihinnat (Eurostatin tietojen pohjalta)), kummankin maan hintojen todettiin selvästi (22 ja 43 prosenttia) alittavan unionin hinnat.

                     (34)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kambodžan kauppaministeriö, jäljempänä ’Kambodža’, kyseenalaisti menetelmän, jota komissio käytti hinnan alittavuuden marginaalien laskemiseen. Se väitti, että tuonnin jälkeisiä kustannuksia ei ollut lisätty laskettaessa Kambodžan vientihintaa ja että hinnan alittavuus perustui keskimääräisten hintojen vertailuun eikä siinä otettu huomioon kaupan eri porrasta. Kambodža tiedusteli myös, oliko yhteistyössä toimineiden viejien toimittamia tietoja käytetty vahingon määrittämiseen.

                     (35)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saatujen huomautusten vuoksi komissio päätti tarkistaa hinnan alittavuutta koskevia laskelmiaan, jotta niihin sisällytettäisiin asianmukaiset tuonnin jälkeiset tai kuljetuskustannukset, jotta ne kuvastaisivat hinnan vertailtavuuteen vaikuttavia kaupan portaan eroja ja jotta yhteistyössä toimineiden viejien toimittamia tietoja voitaisiin käyttää mahdollisimman laajalti.

                     (36)

                     Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio päätti oikaista Kambodžan ilmoittamia tuontihintoja ottamalla huomioon tuonnin jälkeiset kustannukset. Toisaalta komissio katsoi, että myös unionin tuotannonalan hintoja olisi oikaistava, jotta voidaan ottaa huomioon riisin kuljetuskustannukset Etelä-Euroopasta (tässä tapauksessa Italiasta ja Espanjasta) Pohjois-Eurooppaan, sillä osittain hiotun ja hiotun indica-riisin kilpailu tapahtuu valtaosin Pohjois-Euroopassa. Saatavilla olevien tietojen pohjalta (toisen elintarvikkeita – tässä tapauksessa satsumia – koskevan tutkimuksen yhteydessä saadut tiedot) komissio arvioi tuonnin jälkeisten kustannusten olevan noin 2 prosenttia tuontihinnasta, ja valitukseen sisältyvien ja tarkastuskäynnin yhteydessä varmennettujen tietojen pohjalta kuljetuskustannusten unioniin arvioitiin olevan 49 euroa tonnilta.

                     (37)

                     Jotta lisäksi voidaan ottaa huomioon kaupan portaiden erot, komissio teki hintavertailun hiotun riisin irtomyynnin ja pienissä pakkauksissa tapahtuneen myynnin välillä. On huomattava, että CN-koodeista saatujen tilastotietojen perusteella Kambodža vie riisin irtotavarana ja pienpakkauksissa, kun taas Myanmar vie riisiä lähes yksinomaan irtotavarana.

                     (38)

                     Lopuksi päätettiin määrittää vientihinta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen kyselylomakevastausten pohjalta. Kambodžan osalta otanta epäonnistui, koska vain yksi kambodžalainen viejä vastasi kyselylomakkeeseen. Koska yhteistyössä toiminut viejä vastaa vain hyvin vähäisestä osasta Kambodžasta tulevaa tuontia, komission oli käytettävä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1083/2013 13 artiklan mukaisesti parhaita käytettävissä olevia tietoja. Tämän vuoksi Kambodžan tapauksessa käytettiin Eurostatin hintoja. Myanmarin osalta käytettiin kyselylomakevastausten mukaisia hintoja.

                     (39)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että hintojen alittavuus irtotavaran myynnissä on Kambodžan osalta 13 ja Myanmarin osalta 43 prosenttia. Pakatun riisin hintavertailun osalta todettiin, että Kambodžan hintojen alittavuus oli 14 prosenttia.

                     (40)

                     Tällainen hintaero tuodun ja unionissa tuotetun riisin välillä on näin ollen merkittävä erityisesti, kun otetaan huomioon, että riisi on yleensä hintaan herkästi reagoiva tuote. Kuluttajat eivät yleensä ota huomioon riisin eri alkuperää.

                     (41)

                     Kambodža väitti myös, että komission tekemä vakavien vaikeuksien määrittäminen perustui Kambodžasta ja Myanmarista tulevan riisin tuonnin määrän ja hintavaikutuksen kumulatiiviseen arviointiin. Tämä väite on kuitenkin hylättävä, sillä edellä esitetyssä analyysissa erotellaan toisistaan selvästi Kambodža ja Myanmar.

                     (42)

                     Päätelmänä todetaan, että tuonti Kambodžasta ja Myanmarista lisääntyi tutkimusajanjakson aikana merkittävästi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna. Vaikka yhdisteenlaskettu tuonnin määrä laski hieman kautena 2016/2017, se oli kaikkiaan merkittävästi suurempi kuin tutkimusajanjakson alussa. Lisäksi kummankin maan yhdistetty painotettu keskimääräinen tuontihinta laski tutkimusajanjaksolla ja alitti merkittävästi unionin hinnat.

               3.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

         3.4.1   Yleisiä huomioita

                     (43)

                     GSP-asetuksen 23 artiklan mukaan on katsottava, että vakavia vaikeuksia esiintyy silloin, kun unionin myllyjen taloudellinen tilanne ja/tai rahoitustilanne heikkenee. Selvittäessään, esiintyykö tällaista heikkenemistä, komission olisi otettava huomioon 23 artiklassa luetellut unionin myllyjä koskevat seikat siinä määrin kuin asiaa koskevaa tietoa on saatavilla.

                     (44)

                     Kuten 5 kappaleessa mainitaan, komissio käytti otantamenetelmää unionin tuotannonalan vakavien vaikeuksien määrittämiseksi. Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makrotaloudelliset ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit.

                     (45)

                     Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit (markkinaosuus, tuotanto ja varastot – tuontia tarkastellaan edellä) kuukausittain riisin tuotannosta kerättävien yleisten markkinatietojen perusteella, jotka muunnettiin hiottua riisiä vastaaviksi. Luotettavia tietoja unionin tuotannonalan konkursseista ja työllisyydestä ei ole saatavilla, joten niitä ei voitu sisällyttää analyysiin.

                     (46)

                     Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit (hinnat ja kannattavuus) otoksen tasolla todennettujen tietojen perusteella. Myös tuotantokapasiteettia analysoitiin otoksen tasolla, koska siitä ei ollut käytettävissä makrotason tietoja.

               3.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

                     (47)

                     Unionin tuotannonalan markkinaosuus kehittyi tutkimusajanjakson aikana seuraavasti:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Markkinaosuus (%)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Lähde: Jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin pohjautuvat komission keräämät tiedot.

                     (48)

                     Markkinaosuus laski merkittävästi (61 prosentista 39 prosenttiin), joten laskua oli yli 20 prosenttiyksikköä.

                     (49)

                     Unionin tuotannonalan indica-riisin tuotanto noudatteli merkittävää laskevaa suuntausta tutkimusajanjakson aikana:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Tuotantomäärä (tonnia)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Lähde: Jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin pohjautuvat komission keräämät tiedot.

                     (50)

                     Tuotanto supistui lähes 40 prosenttia, 685 000 tonnista 424 000 tonniin.

                     (51)

                     Hiotun riisin varastot kasvoivat unionissa 4 prosenttia tutkimusajanjakson aikana 255 000 tonnista 265 000 tonniin. Varastot kasvoivat ensin merkittävästi (11 prosenttia), mikä jälkeen ne hieman pienentyivät.

                     (52)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kambodža on väittänyt, että unionin tuotantotiedot ovat virheellisiä, sillä unionin tuotantotiedot vähennettynä myyntitiedoilla eivät täsmää jäljempänä ilmoitettujen loppuvarastoiden kanssa. Onkin totta, että komissio on esittänyt vain osittaisen laskelman, sillä tiedot eivät kuvasta alkuvarastoa, riisin käyttöä siemeninä jne. Tästä huolimatta laskelma vastaa taseen laskelmaa, joka on käytössä komissiossa (ks. 24 kappale).

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Loppuvarastot (tonnia)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Lähde: Jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin pohjautuvat komission keräämät tiedot.

                     (53)

                     Koska makrotasolla ei ollut käytettävissä tuotantokapasiteettitietoja, komissio tarkasteli näitä tietoja otoksen tasolla. Indica-riisin viljelyyn unionissa käytetty alue antaa kuitenkin melko hyvän käsityksen myllyjen saatavilla olevan indica-riisin määrästä ja näin ollen niiden mahdollisesta kapasiteetin käyttöasteesta. Tämä alue pienentyi 37 prosenttia tutkimusajanjakson aikana ja kehittyi seuraavasti:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Pinta-ala (ha)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Lähde: Jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin pohjautuvat komission keräämät tiedot.

               3.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

                     (54)

                     Unionin myllyiltä saatujen kyselyvastausten perusteella hinnat ja kannattavuus kehittyivät seuraavasti:

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Hinta (euroa/tonni)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Kannattavuus (%)

                                 1,4

                                 0,1

                                 1,5

                                 4,3

                                 1,2

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Lähde: Kyselyvastaukset. Myllyiltä saadut tiedot perustuvat kalenterivuosiin eivätkä markkinointivuosiin. Vaikka näiden ajanjaksojen välillä on merkittäviä päällekkäisyyksiä, kehityssuunnat ovat joka tapauksessa edustavia tutkimusajanjakson osalta.

                     (55)

                     Otokseen valittujen myllyjen yksikköhinnat nousivat 7 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Komission tekemien tarkastusten tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että alhaiseen hintaan tapahtuvan tuonnin aiheuttaman kasvavan paineen vuoksi unionin otokseen valitut myllyt päättivät mahdollisuuksien mukaan keskittää myyntinsä pienempiin määriin osittain ja kokonaan hiottua indica-riisiä ja keskittyä merkkituotteisiin sen sijaan että ne myisivät omalla merkillä jakelijoille.

                     (56)

                     Muuttamalla alkuperäistä tuotevalikoimaansa unionin myllyt pystyivät säilyttämään vakaan kannattavuuden jyrkästi supistuvan markkinaosuutensa kustannuksella. Tuotevalikoimassa tapahtunut muutos on voinut auttaa vielä kaudella 2015/2016 (kun kannattavuus jopa kohentui), mutta kaudella 2016/2017 voitot olivat jälleen laskeneet. Tilanteessa, jossa tuontihintojen havaittiin alittavan merkittävästi unionin hinnat kaudella 2016/2017 (22 % ja 43 %), tällainen strategia voi olla vain lyhyen aikavälin ratkaisu. Myllyteollisuuteen kohdistuu lähitulevaisuudessa yhä enemmän alhaisista tuontihinnoista johtuvaa painetta. Kambodža onkin jo osittain siirtynyt irtotavaran myynnistä vähittäismyyjän tasolla myytäviin pieniin pakkauksiin. Tämä myyntikanava on kannattavampi kuin irtotavaran myynti, ja on todennäköistä, että Kambodža myy ja kilpailee yhä enemmän unionin tuotannonalan kanssa tällä tasolla, myös pienillä erikoismarkkinoilla.

                     (57)

                     Kannattavuus pysyi suhteellisen vakaana – mutta alhaisella tasolla – koska hinnan korotuksella voitiin kompensoida määrän menetystä. 1–2 prosentin kannattavuus on sitä paitsi selvästi alle 6 prosentin tason, jota pidetään riittävänä kaikkien kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehityksen sekä innovoinnin kattamiseksi.

                     (58)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli pyysi lisätietoja edellä olevassa kohdassa käytetystä 6 prosentin tasosta. Kun EU:n kaupan suojatoimia nykyaikaistettiin vuonna 2018, asiaa koskevassa lainsäännössä vahvistettiin, että vahinkomarginaalia laskettaessa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa odotettavissa olevan voiton on oltava vähintään 6 prosenttia (7). Tätä kaupan suojatoimia koskevien tutkimusten vertailuarvoa käytetään myös suojatoimenpiteitä koskevassa tutkimuksessa. Tämä selittää sen, että komissio on käyttänyt tätä viitearvoa myös tässä tutkimuksessa.

                     (59)

                     Unionin samankaltaisten tuotteiden eli indica-riisin tuotantokapasiteettia on vaikea arvioida, koska jalostusteollisuus voi käyttää kapasiteettiaan sekä indica-riisin että japonica-riisin hiomiseen riippumatta siitä, onko riisi tuotua vai unionissa viljeltyä. Makrotietoja ei myöskään ole saatavilla (ks. edellä). Otoksen perusteella kapasiteetin käyttöaste laski, kuten jäljempänä esitetään, 22 prosentista 14 prosenttiin. Nämä prosenttiosuudet saattavat vaikuttaa suhteellisen alhaisilta, sillä ne perustuvat samankaltaisen tuotteen (indica-riisin) tuotantoon verrattuna kaikenlaista riisiä varten asennettuun tuotantokapasiteettiin.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Kapasiteetin käyttöaste (%)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Indeksi (2012/2013 = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Lähteet: Kyselyvastaukset.

               3.4.4   Päätelmät

                     (60)

                     Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan tilanne heikkeni talouden näkökulmasta. Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin absoluuttinen määrä kasvoi merkittävästi, ja samalla unionin tuotannonala menetti noin 6 prosenttia markkinaosuudesta Myanmarille ja 10 prosenttia Kambodžalle. Unionin tuotannonalaan kohdistui myös merkittävä hintojen alittavuus, joka oli 22 ja 43 prosenttia. Unionin tuotanto väheni edelleen 38 prosentilla. Taloudelliset vaikeudet ilmenivät tämän vuoksi tutkimusajanjakson aikana pääasiassa määrällisinä. Unionin myllyteollisuuden toimijat päättivät olla alentamatta hintatasoaan huolimatta alhaisiin hintoihin tapahtuvan tuonnin aiheuttamasta kilpailusta ja onnistuivat säilyttämään tietyn voiton tason. Mahdollisuuksien mukaan myllyteollisuus päättikin muuttaa tuotevalikoimaansa ja keskittyä pieniin erikoismarkkinoihin ja merkkituotteisiin voidakseen säilyttää voiton samalla tasolla myyntinsä ja tuotantomääriensä supistumisesta huolimatta. Tämä on kuitenkin vain väliaikainen ratkaisu, sillä Kambodžasta ja Myanmarista tuleva tuonti on jo osittain siirtynyt – vaikkakin rajallisessa määrin – irtotavaramyynnistä pienten pakkausten myyntiin, jolloin kilpailu unionin tuotannonalan kanssa tapahtuu myös vähittäismyyntitasolla. On odotettavissa, että kumpikin maa lisää tuontiaan alhaisiin hintoihin tällä kannattavammalla myyntikanavalla ja kilpailee myös pienillä erikoismarkkinoilla ja merkkituotteissa, millä on kielteisiä vaikutuksia myös unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

               4.   SYY-YHTEYS

                     (61)

                     Komissio on seuraavaksi esitettävän pohjalta päätellyt, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärien ja toisaalta unionin myllyjen vakavien vaikeuksien välillä on syy-yhteys. Komissio on tarkastellut myös sitä, voivatko vakavat vaikeudet johtua muista tekijöistä kuin tuonnista ja hinnoista.

               4.1   Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin vaikutukset

                     (62)

                     Jäljempänä olevasta kaaviosta käy selvästi ilmi ajallinen yhteys Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tilanteen välillä, mistä on osoituksena merkittävä markkinaosuuden menetys, joka aiheuttaa vakavia vaikeuksia unionin myllyille.
                     Kambodža/Myanmar
                     EU
                     2015/2016
                     2014/2015
                     2013/2014
                     2012/2013
                     2016/2017
                     Markkinaosuudet
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Lähde:

                              Eurostatin tiedot ja jäsenvaltioilta saatuihin tietoihin pohjautuvat komission keräämät tiedot.

                     (63)

                     Komissio katsoo, että Kambodžasta ja Myanmarista tuleva tuonti on myös toisistaan eroteltuna aiheuttanut vakavia vaikeuksia. Sekä Kambodžasta että Myanmarista tuleva tuonti on erikseenkin tarkasteltuna kasvanut sekä absoluuttisesti (53 % ja yli 2 000 %) että markkinaosuutena (9,7 ja 6,1 prosenttiyksikköä). Lisäksi sekä Kambodžasta että Myanmarista tuleva tuonti on alittanut unionin hinnat (noin 22 ja 43 prosentilla). Näin ollen voidaan päätellä, että sekä Kambodžasta että Myanmarista tuleva tuonti on aiheuttanut vakavia vaikeuksia unionin tuotannonalalle.

                     (64)

                     Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin nopeaa kasvua selittää niiden alhainen hintataso, joka alitti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Indica-riisi on hintaherkkä tuote erityisesti siksi, että kuluttajat eivät yleensä tee eroa unionin tuotteiden ja tuontituotteiden välillä. Vähittäismyyjiltä riisiä ostavat kuluttajat eivät useinkaan ole tietoisia riisin alkuperästä. Näin on erityisesti silloin, kun riisi myydään yksityisellä tuotemerkillä eli vähittäismyyjän tuotemerkillä. Tarjoamalla riisiä hyvin alhaisiin hintoihin, mikä käy ilmi 33 kappaleessa tarkoitetusta hinnan alittavuuden tasosta, Kambodža ja Myanmar ovat merkittävästi ja nopeasti kasvattaneet riisin vientiään unionin markkinoille. Lisäksi Kambodža – joka aiemmin vei riisiä lähinnä irtotavarana jatkojalostukseen unionissa – myy yhä enemmän pakattua riisiä suoraan unionin vähittäismyyjille, mikä aiheuttaa lisää hintapaineita ja kilpailua myllyteollisuuden tasolla unionissa.

               4.2   Muut tekijät

                     (65)

                     Myös muita tekijöitä, jotka ovat saattaneet osaltaan vaikuttaa unionin tuotannonalan kokemiin vaikeuksiin, tarkasteltiin.

               4.2.1   Tuonti muista kolmansista maista

                     (66)

                     Myös tuonti muista kolmansista maista kasvoi tutkimusajanjakson aikana 23 prosentista 29,3 prosenttiin (+ 6,3 prosenttiyksikköä) markkinaosuudella mitattuna.

                                 Markkinaosuus (%)

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                    Unioni

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Kambodža

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmar

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Kambodža & Myanmar

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Thaimaa

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 Intia

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistan

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Muut maat

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Kaikki muut maat yhteensä (Kambodža ja Myanmar pois luettuina)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Lähde: Eurostat.

                     (67)

                     Vaikka muista kolmansista maista tuleva tuonti voi osittain selittää unionin markkinaosuuksien pienentymistä, näiden maiden markkinaosuuden kasvu on kumulatiivisestikin vähäisempää kuin Kambodžan ja Myanmarin (+ 15 prosenttiyksikköä).

                     (68)

                     Lisäksi – ja mikä tärkeintä – muun tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat olivat tutkimusajanjakson aikana paljon korkeammat kuin Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin hinnat ja unionin hinnat (8). Thaimaan ja Myanmarin tuontihintojen vertailu osoittaa 85 prosentin hintaeroa. Intian ja Kambodžan tuontihintoja vertailtaessa eroa on 72 prosenttia. Tämä vahvistaa myös edellä esitettyä päätelmää, jonka mukaan alemmat hinnat antoivat Myanmarille ja Kambodžalle mahdollisuuden laajentaa nopeasti vientiään unioniin tutkimusajanjakson aikana.

                                 2012/2013

                                 2013/2014

                                 2014/2015

                                 2015/2016

                                 2016/2017

                                 Unioni

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Kambodža

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Myanmar

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Thaimaa

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 Intia

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistan

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

               4.2.2   Italian riisialan rakenteelliset ongelmat

                     (69)

                     Vireillepanon yhteydessä esittämässään huomautuksessa Kambodžan riisialan liitto väitti, että Italian riisialan vaikeudet ovat yleisesti vakavampia kuin muualla unionissa eikä niitä tämän vuoksi voida lukea ainoastaan lisääntyneen tuonnin aiheuttamiksi.

                     (70)

                     Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tarkastuskäynnit ovatkin osoittaneet, että unionin tuotannonalan tilanne on huonompi Italiassa kuin Espanjassa. Tämä johtuu osittain siitä, että Espanjan riisimarkkinat ovat jäsentyneet eri tavalla ja sen vuoksi ne ovat kestävämmät sekä tarjonnan ja kysynnän että myös hinnoittelun osalta. Komissio on kuitenkin tehnyt unionin laajuisen tutkimuksen, joka perustuu koko unionin tuotannonalan tilanteeseen ja edustavaan otokseen. Tutkimus osoitti – kuten edellä selitettiin – että unionin tuotannonalalla on yleisiä vaikeuksia.

               4.2.3   Raakariisin (”paddy rice”) tuonti Guyanasta

                     (71)

                     Asianomaiset osapuolet ovat myös väittäneet, että riisin lisääntynyt tuonti Guyanasta on osaltaan aiheuttanut vakavia vaikeuksia. Guyanasta tuotu riisi ei ole hiottua (se koostuu niin sanotusta raakariisistä), minkä vuoksi se ei kuulu tämän tutkimuksen piiriin eikä edellä mainittuihin tuontitilastoihin eikä näin ollen ole tässä yhteydessä merkityksellinen.

               4.2.4   Unionin tuotannonalan vienti

                     (72)

                     Kambodžan hallitus esitti, että syy-yhteyden tarkastelun yhteydessä oli jätetty huomiotta unionin tuotannonalan vientisuuntautuneisuus. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä ja, vaikka vienti onkin tutkimusajanjakson aikana kasvanut 3 prosentista 7 prosenttiin kokonaistuotannosta, sen osuus unionin tuotannosta on silti hyvin vähäinen. Lisäksi viennin kasvu (+ 11 000 tonnia) on paljon vähäisempää kuin Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin kasvu (+ 147 000 tonnia).

               4.2.5   Indica-tuotannon väheneminen japonica-tuotannon kasvun vuoksi

                     (73)

                     Kambodžan hallitus väitti myös, että tuonti ei ole vaikuttanut indica-riisin tuotantoon unionissa vaan se on yksinkertaisesti seurausta unionin viljelijöiden päätökseen perustuvasta kausittaisesta siirtymisestä japonica-riisistä indica-riisiin.

                     (74)

                     On totta, että viljelijät voivat vaihtaa tuotantoaan indica- ja japonica-riisin välillä. Tällainen muutos perustuu kuitenkin taloudellisiin näkökohtiin, kysyntä ja markkinahinta mukaan lukien. Tältä osin tutkimuksessa vahvistettiin, että indica-riisin halpatuonnin lisääntyessä joillakin viljelijöillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin siirtyä japonica-riisin tuotantoon. Kyseessä ei siis ole suhdannemuutos eikä määrätietoinen valinta vaan itsepuolustus. Keskipitkällä aikavälillä tämä ei kuitenkaan ole toteuttamiskelpoinen vaihtoehto, sillä tuotannon siirtäminen indica-riisistä japonica-riisiin on aiheuttanut japonica-riisin ylitarjontaa markkinoilla ja hintapaineita tämäntyyppiselle riisille. Viljelijät ovat kaiken kaikkiaan vaikeassa tilanteessa.

                     (75)

                     Edellä oleva väite ei muutenkaan ole kovin merkityksellinen, sillä unionin tuotannonala koostuu myllyistä eikä viljelijöitä, jotka ovat raaka-aineen toimittajia.

               4.2.6   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

                     (76)

                     Komissio on vahvistanut syy-yhteyden unionin tuotannonalan vakavien vaikeuksien sekä Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin välillä. Komissio on myös yksilöinyt tekijöitä, jotka ovat osaltaan vaikuttaneet näihin vaikeuksiin. Näitä ovat erityisesti tuonti muista kolmansista maista ja raakariisin tuonti Guyanasta. Nämä tekijät eivät kuitenkaan heikennä syy-yhteyttä silloinkaan, kun otetaan huomioon niiden mahdollinen yhteisvaikutus. Näin ollen vaikuttaa siltä, että mikään edellä mainittujen tekijöiden vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen ei heikennä yhteyttä Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin määrän ja hintojen sekä unionin tuotannonalalle koituneiden vakavien vaikeuksien välillä.

               5.   PÄÄTELMÄT JA TOIMENPITEIDEN HYVÄKSYMINEN

                     (77)

                     Päätellään, että Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevaa indica-riisiä tuodaan sellaisina määrinä ja sellaisilla hinnoilla, jotka aiheuttavat vakavia vaikeuksia unionin tuotannonalalle, mikä vuoksi suojatoimenpiteet ovat perusteltuja.

                     (78)

                     GSP-asetuksen 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi otettava uudelleen käyttöön tavanomaiset yhteisen tullitariffin mukaiset tullit, joiden suuruus on 175 euroa tonnilta.

                     (79)

                     GSP-asetuksen 28 artiklan nojalla suojatoimenpiteet olisi otettava uudelleen käyttöön niin pitkäksi ajaksi kuin unionin tuottajien taloudellisen ja rahoitustilanteen heikkenemisen torjunta edellyttää. Uudelleenkäyttöönotto ei saa kuitenkaan kestää yli kolmea vuotta, jollei sitä jatketa asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa.

                     (80)

                     Komissio katsoo, että tässä tapauksessa toimenpiteet olisi otettava käyttöön kolmen vuoden ajaksi, jotta unionin tuotannonala voi täysin toipua Kambodžasta ja Myanmarista tulevan tuonnin vaikutuksista.

                     (81)

                     Komissio katsoo kuitenkin, että suojatoimenpiteitä olisi asteittain vapautettava tämän ajanjakson aikana seuraavista syistä.

                     (82)

                     GSP-asetuksen keskeisenä tavoitteena on tukea kehitysmaita köyhyyden vähentämisessä sekä hyvän hallinnon ja kestävän kehityksen edistämisessä auttamalla niitä luomaan työpaikkoja ja teollisuutta sekä hankkimaan lisätuloja kansainvälisestä kaupasta. GSP-asetuksessa säädetyllä erityisellä EBA-menettelyllä (”Everything But Arms”) autetaan maailman köyhimpiä ja heikoimpia maita hyödyntämään kaupankäyntimahdollisuuksia. Näiden maiden taloudellinen profiili on suurelta osin samanlainen. Ne ovat haavoittuvia alhaisen ja yksipuolisen vientiperustansa vuoksi, ja tämän vuoksi ne on GSP-asetuksessa suojattu esimerkiksi poikkeuksella, joka koskee tuotteiden graduaatiota ja automaattisten suojakeinojen soveltamista.

                     (83)

                     Näin ollen komissio katsoi, että jäljempänä esitettävällä tavalla tapahtuva tullien asteittainen vähentäminen kolmen vuoden aikana on aiheellista EBA-menettelyn edunsaajien kohdalla.

                     (84)

                     Asteittainen vähennys riittää torjumaan unionin myllyteollisuuden taloudellisen ja/tai rahoitustilanteen heikkenemistä. Toisaalta Kambodžaan ja Myanmariin ei sovellettaisi täyttä tullia koko kolmen vuoden ajan, mikä vaikeuttaa vientiä mutta mahdollistaisi vähitellen indica-riisin unioniin suuntautuvan viennin lisäämisen.

                     (85)

                     Tämän mukaisesti esitetään tullin ottamista uudelleen käyttöön kolmen vuoden ajaksi seuraavasti:

                                 vuosi 1

                                 vuosi 2

                                 vuosi 3

                                 Tulli (euroa/tonni)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     Tällä hetkellä sovellettavaa yhteisen tullitariffin tullia, joka on 175 euroa/tonni, voidaan mahdollisesti tarkistaa pienemmäksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (9) 180 artiklan nojalla. Jos sovellettava yhteisen tullitariffin tulli tällaisten tarkistusten tuloksena muodostuisi pienemmäksi kuin 85 kappaleessa tarkoitetut tullit, viimeksi mainittu olisi yhdenmukaistettava siten, että se ei missään vaiheessa ylitä yhteisen tullitariffin tullia toimenpiteiden käyttöönottojakson aikana. Sovellettavien suojatoimenpiteiden on tämän vuoksi oltava tasoltaan alhaisempia kuin tarkistetut tullit ja 85 kappaleessa tarkoitettu sovellettava tulli.

                     (87)

                     Oikeusvarmuuden takaamiseksi asianomaisten tuotteiden tuojille useat asianomaiset osapuolet pyysivät, että tuotteita, jotka ovat jo matkalla unioniin, ei pitäisi sisällyttää edellä mainittujen toimenpiteiden piiriin. Suojamenettelytapausten nykykäytännön mukaisesti komissio katsoo, tällainen ”meriliikennettä koskeva lauseke” on perusteltu tässä tapauksessa, ja nämä väitteet on näin ollen hyväksytty.

                     (88)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 978/2012 39 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun yleisten tullietuuksien komitean antaman lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla

               1.   Otetaan väliaikaisesti uudelleen käyttöön yhteisen tullitariffin mukaiset tullit tuotaessa Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevaa indica-riisiä, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 ja 1006 30 98.

               2.   Edellä 1 kohdassa kuvattuun tuotteeseen sovellettava tulli ilmaistuna euroina tonnia kohti on 175 ensimmäisenä vuonna, 150 toisena vuonna ja 125 kolmantena vuonna tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

               3.   Jos komissio tarkistaa yhteisen tullitariffin tullia asetuksen (EY) N:o 1308/2013 180 artiklan nojalla, 2 kohdassa tarkoitettu tulli olisi vahvistettava tasolle, joka on alhaisempi kuin tarkistettu yhteisen tullitariffin tulli ja 2 kohdassa tarkoitettu tulli.

            2 artikla
            Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka ovat jo matkalla unioniin tämän asetuksen voimaantulopäivänä, ei sovelleta 1 artiklan 2 kohdassa vahvistettua tullia sillä edellytyksellä, että kyseisten tuotteiden määräpaikkaa ei voida muuttaa.

            3 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 16 päivänä tammikuuta 2019.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 303, 31.10.2012, s. 1.

            (2)  EUVL C 100, 16.3.2018, s. 30.

            (3)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 1083/2013, annettu 28 päivänä elokuuta 2013, yleisen tullietuusjärjestelmän soveltamisesta annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 978/2012 säädettyyn yleisten suojatoimenpiteiden toteuttamista ja tullietuuksien väliaikaista peruuttamista koskevaan menettelyyn liittyvien sääntöjen vahvistamisesta (EUVL L 293, 5.11.2013, s. 16).

            (4)  Kyselylomakkeet lähetettiin ja tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien viljelijöiden toimitiloihin: Laguna de Santaolalla S.L., Espanja, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Italia, Coppo e Garrione Societa' Agricola S.S., Italia, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Italia, Locatelli Francesco, Italia.

            (5)  Nämä asianomaiset osapuolet olivat Haudecoeur, Amru Rice, Kambodžan hallitus ja Myanmarin riisialan liitto (Myanmar Rice Federation, MRF).

            (6)  Tiedot ovat julkisesti saatavilla Europa-palvelimen sivulta: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_en

            (7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/825, annettu 30 päivänä toukokuuta 2018, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EU) 2016/1036 ja muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta annetun asetuksen (EU) 2016/1037 muuttamisesta (EUVL L 143, 7.6.2018, s. 1).

            (8)  Näihin hintoihin eivät sisälly tuonnin jälkeiset kustannukset eivätkä kuljetuskustannukset.

            (9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/344, annettu 28 päivänä helmikuuta 2019, tehoaineen etoprofossi hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
                  1.3.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 62/7

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/344,
         annettu 28 päivänä helmikuuta 2019,
         tehoaineen etoprofossi hyväksynnän uusimatta jättämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta 21 päivänä lokakuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 (1) ja erityisesti sen 20 artiklan 1 kohdan ja 78 artiklan 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Komission direktiivillä 2007/52/EY (2) sisällytettiin etoprofossi tehoaineena neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) liitteeseen I.

                     (2)

                     Direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevia tehoaineita pidetään asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti hyväksyttyinä, ja ne luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 (4) liitteessä olevassa A osassa.

                     (3)

                     Tehoaineen etoprofossi hyväksyntä, sellaisena kuin se on esitettynä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa A osassa, päättyy 31 päivänä heinäkuuta 2019.

                     (4)

                     Hakemus, jossa pyydettiin uusimaan etoprofossin hyväksyntä, jätettiin komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 (5) 1 artiklan mukaisesti kyseisessä artiklassa säädetyssä määräajassa.

                     (5)

                     Hakija on toimittanut täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 6 artiklassa vaaditut täydentävät asiakirja-aineistot. Esittelevä jäsenvaltio totesi hakemuksen täydelliseksi.

                     (6)

                     Esittelevä jäsenvaltio laati rinnakkaisesittelijänä toimivaa jäsenvaltiota kuullen uusimista koskevan arviointikertomuksen ja toimitti sen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 15 päivänä helmikuuta 2017.

                     (7)

                     Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti uusimista koskevan arviointikertomuksen hakijalle ja jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja niiltä saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen asetti täydentävän asiakirja-aineiston tiivistelmän julkisesti saataville.

                     (8)

                     Elintarviketurvallisuusviranomainen ilmoitti 18 päivänä toukokuuta 2018 komissiolle päätelmänsä (6) siitä, voidaanko etoprofossin olettaa täyttävän asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädetyt hyväksymiskriteerit.

                     (9)

                     Elintarviketurvallisuusviranomainen havaitsi erityisiä huolenaiheita. Etoprofossin genotoksisesta potentiaalista ei ollut mahdollista tehdä päätelmää, minkä vuoksi ei voitu asettaa terveysperusteisia viitearvoja. Näin ollen ei voitu tehdä kuluttajiin kohdistuvien riskien arviointia ja muuhun kuin ravintoon liittyvää riskinarviointia. Lisäksi etoprofossin käytöstä todettiin aiheutuvan suuri akuutti riski linnuille ja suuri riski maaperässä eläville muille kuin kohdelajina oleville niveljalkaisille ja maaperäeliöstölle. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että useita riskinarvioinnin osa-alueita ei voitu saattaa päätökseen, mukaan luettuna arviointi kuluttajien altistumisesta kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa oleville jäämille, kehitykseen liittyvän neurotoksisuuden arviointi, arviointi pohjavesien altistumisesta, linnuille aiheutuva pitkäaikainen riski, linnuille ja nisäkkäille aiheutuvan sekundaarisen myrkytyksen arviointi, etoprofossin metaboliiteille altistumisesta aiheutuva riski maaperäeliöstölle sekä riski lieroille. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, ettei etoprofossin mahdollisten hormonaalisten haittavaikutusten arviointia voitu saattaa päätökseen.

                     (10)

                     Komissio pyysi hakijaa esittämään huomautuksensa elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmästä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 844/2012 14 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti uusimista koskevan kertomuksen luonnoksesta. Hakija toimitti huomautuksensa, ja ne on tutkittu huolellisesti.

                     (11)

                     Hakijan esittämistä perusteluista huolimatta tehoainetta koskevia huolenaiheita ei voitu poistaa.

                     (12)

                     Näin ollen asetuksen (EY) N:o 1107/2009 4 artiklassa säädettyjen hyväksymiskriteerien täyttymistä ei ole osoitettu vähintään yhden etoprofossia sisältävän kasvinsuojeluaineen yhden tai useamman edustavan käyttötarkoituksen osalta. Sen vuoksi on aiheellista olla uusimatta tehoaineen etoprofossi hyväksyntää kyseisen asetuksen 20 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

                     (13)

                     Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 540/2011 olisi muutettava.

                     (14)

                     Jäsenvaltioille olisi annettava riittävästi aikaa etoprofossia sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupien peruuttamiseen.

                     (15)

                     Jos jäsenvaltiot myöntävät etoprofossia sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta siirtymäajan asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti, kyseisen siirtymäajan olisi päätyttävä viimeistään 21 päivänä maaliskuuta 2020.

                     (16)

                     Etoprofossin hyväksynnän voimassaoloaikaa pidennettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2018/917 (7)31 päivään heinäkuuta 2019, jotta uusimismenettely saataisiin päätökseen ennen kuin kyseisen aineen hyväksynnän voimassaolo päättyy. Koska hyväksynnän uusimatta jättämisestä tehdään päätös ennen voimassaolon myöhennettyä päättymispäivää, tätä asetusta olisi sovellettava mahdollisimman pian.

                     (17)

                     Tämä asetus ei estä etoprofossin hyväksymistä koskevan uuden hakemuksen toimittamista asetuksen (EY) N:o 1107/2009 7 artiklan nojalla.

                     (18)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Tehoaineen hyväksynnän uusimatta jättäminen
            Tehoaineen etoprofossi hyväksyntää ei uusita.

            2 artikla
            Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttaminen
            Poistetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevasta A osasta etoprofossia koskeva rivi 155.

            3 artikla
            Siirtymätoimenpiteet
            Jäsenvaltioiden on peruutettava etoprofossia tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden hyväksynnät viimeistään 21 päivänä syyskuuta 2019.

            4 artikla
            Siirtymäaika
            Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 1107/2009 46 artiklan mukaisesti mahdollisesti myöntämän siirtymäajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja sen on päätyttävä viimeistään 21 päivänä maaliskuuta 2020.

            5 artikla
            Voimaantulo
            Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2019.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  Komission direktiivi 2007/52/EY, annettu 16 päivänä elokuuta 2007, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta etoprofossin, pirimifossi-metyylin ja fiproniilin sisällyttämiseksi siihen tehoaineina (EUVL L 214, 17.8.2007, s. 3).

            (3)  Neuvoston direktiivi 91/414/ETY, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta (EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1).

            (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 540/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 täytäntöönpanosta hyväksyttyjen tehoaineiden luettelon osalta (EUVL L 153, 11.6.2011, s. 1).

            (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 844/2012, annettu 18 päivänä syyskuuta 2012, säännösten vahvistamisesta tehoaineiden uusimismenettelyn täytäntöönpanemiseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti (EUVL L 252, 19.9.2012, s. 26).

            (6)  EFSA (Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen), 2018. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos. EFSA Journal 2018;16(10):5290, 34 pp. doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. Saatavilla verkossa osoitteessa www.efsa.europa.eu.

            (7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/917, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 muuttamisesta siltä osin kuin kyse on tehoaineiden alfa-sypermetriini, beflubutamidi, benalaksyyli, bentiavalikarbi, bifenatsaatti, boskalidi, bromoksyniili, kaptaani, karvoni, klooriprofaami, syatsofamidi, desmedifami, dimetoaatti, dimetomorfi, dikvatti, etefoni, etoprofossi, etoksatsoli, famoksadoni, fenamidoni, fenamifossi, flumioksatsiini, fluoksastrobiini, folpetti, foramsulfuroni, formetanaatti, Gliocladium catenulatum kanta: J1446, isoksaflutoli, metalaksyyli-M, metiokarbi, metoksifenotsidi, metributsiini, milbemektiini, oksasulfuroni, Paecilomyces lilacinus kanta: 251, fenmedifaami, fosmetti, pirimifossi-metyyli, propamokarbi, protiokonatsoli, pymetrotsiini ja S-metolaklori hyväksynnän voimassaoloajan pidentämisestä (EUVL L 163, 28.6.2018, s. 13).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/695, annettu 26 päivänä huhtikuuta 2019, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (”Gönci kajszibarack” (SMM))

text:
                  6.5.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 118/9

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/695,
         annettu 26 päivänä huhtikuuta 2019,
         erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän suuren muutoksen hyväksymisestä (”Gönci kajszibarack” (SMM))
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti käsitellyt Unkarin esittämän pyynnön, joka koski komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 484/2011 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun maantieteellisen merkinnän ”Gönci kajszibarack” eritelmän muutoksen hyväksymistä. Tähän muutokseen sisältyy nimityksen ”Gönci kajszibarack” muuttaminen muotoon ”Gönci kajszibarack”/”Gönci kajszi”.

                     (2)

                     Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

                     (3)

                     Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Hyväksytään nimitystä ”Gönci kajszibarack” (SMM) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 26 päivänä huhtikuuta 2019.

                  Komission puolesta,

                  puheenjohtajan nimissä

               Phil HOGAN

                  Komission jäsen

            (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 484/2011, annettu 18 päivänä toukokuuta 2011, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Gönci kajszibarack (SMM)) (EUVL L 133, 20.5.2011, s. 4).

            (3)  EUVL C 459, 20.12.2018, s. 24.