title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1259, annettu 24 päivänä heinäkuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten ja pallografiittivalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
                  25.7.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 197/2

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1259,
         annettu 24 päivänä heinäkuuta 2019,
         lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten ja pallografiittivalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan
         sekä katsoo seuraavaa:
         1.   MENETTELY

         1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

                     (1)

                     Neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 430/2013 (2) otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa sellaisia kierteitettyjä tempervalurautaisia ja pallografiittivalurautaisia putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja ex 7307 19 90 (Taric-koodi 7307199010) ja jotka ovat peräisin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Thaimaasta, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta, jäljempänä ’nykyiset toimenpiteet’. Tulli perustui polkumyynnin poistavaan tasoon ja oli suuruudeltaan 14,9–57,8 prosenttia.

                     (2)

                     Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Jinan Meide Castings Co., Ltd jätti 12 päivänä kesäkuuta 2013 unionin yleiseen tuomioistuimeen, jäljempänä ’yleinen tuomioistuin’, kanteen, joka koski asetuksen (EU) N:o 430/2013 kumoamista siltä osin kuin se koskee mainittua tuottajaa. Yleinen tuomioistuin totesi 30 päivänä kesäkuuta 2016 antamassaan tuomiossa, että Jinan Meiden puolustautumisoikeuksia oli rikottu ja kumosi riidanalaisen asetuksen siltä osin kuin siinä otetaan käyttöön polkumyyntitulli Jinan Meiden valmistamien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.

                     (3)

                     Edellä esitetyn tuomion jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 28 päivänä lokakuuta 2016 julkaistulla ilmoituksella (3) uudelleen vireille Jinan Meiden valmistamia kierteitettyjä tempervalurautaisia putkien liitos- ja muita osia koskevan polkumyyntitutkimuksen.

                     (4)

                     Komissio otti uudelleen käyttöön lopullisen 39,2 prosentin polkumyyntitullin 28 päivänä kesäkuuta 2017 annetulla komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1146 (4) Kiinasta peräisin olevien, yrityksen Jinan Meide Castings Co., Ltd valmistamien kierteitettyjen tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.

                     (5)

                     Komissio pani Metpro Limitedin esittämän pyynnön seurauksena 25 päivänä marraskuuta 2015 vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka koski tiettyjä Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevia muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettuja kierteitettyjä putkien liitos- ja muita osia, jotta voitiin selvittää, kuuluivatko ne voimassa olleiden polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan. Komissio päätti tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun 18 päivänä heinäkuuta 2016 antamallaan täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2016/1176 (5) sen jälkeen, kun pyynnön esittäjä oli peruuttanut pyyntönsä.

                     (6)

                     Komissio pani Hebei Yulong Casting Co., Ltd:n esittämän pyynnön seurauksena 23 päivänä toukokuuta 2017 vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka koski tiettyjä Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevia muokattavaksi soveltuvasta valuraudasta valmistettuja kierteitettyjä putkien liitos- ja muita osia, jotta voitiin selvittää, kuuluvatko ne voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan. Komissio päätti tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun 11 päivänä tammikuuta 2018 antamallaan täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2018/52 (6) sen jälkeen, kun pyynnön esittäjä oli peruuttanut pyyntönsä.

                     (7)

                     Euroopan unionin tuomioistuin päätti 12 päivänä heinäkuuta 2018, että pallografiittivaluraudasta (tunnetaan myös nimellä pallografiittirauta) valmistetut liitososat eivät vastaa yhdistetyn nimikkeistön käsitettä ”muokattavaksi soveltuva valurauta”, sellaisena kuin se on määriteltynä CN-alanimikkeessä 7307 19 10. Tuomioistuin totesi, että pallografiittiraudasta valmistetut liitososat on luokiteltava yhdistetyn nimikkeistön kaatoalanimikkeeseen 7307 19 90 (muusta raudasta valmistettuina muina tavaroina). Komissio julkaisi 14 päivänä helmikuuta 2019 asetuksen (EU) 2019/262 (7), jolla muutettiin viittauksia Taric-koodeihin, jotta ne olisivat yhdenmukaisia tuomioistuimen päätelmien kanssa. Koska polkumyynnin vastaiset toimenpiteet otetaan käyttöön tuotteen määritelmän mukaisesti tariffiluokituksesta riippumatta, tällä muutoksella ei ollut mitään vaikutusta voimassa olevien toimenpiteiden tuotekohtaiseen soveltamisalaan.

               1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

                     (8)

                     Julkaistuaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (8) komissio vastaanotti tarkastelupyynnön, jäljempänä ’pyyntö’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     (9)

                     Pyynnön esitti 13 päivänä helmikuuta 2018 Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings of Malleable Cast Iron of the European Union (Euroopan unionin tempervalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien puolustuskomitea), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’. Pyynnön esittäjän osuus tempervaluraudasta ja pallografiittivaluraudasta valmistettujen kierteitettyjen putkien liitos- ja muiden osien kokonaistuotannosta unionissa on yli 95 prosenttia.

                     (10)

                     Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.

               1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

                     (11)

                     Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se julkaisi 8 päivänä toukokuuta 2018Euroopan unionin virallisessa lehdessä ilmoituksen tarkastelun vireillepanosta, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (9).

               1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

                     (12)

                     Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 31 päivän maaliskuuta 2018 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

                     (13)

                     Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2014 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

               1.5   Asianomaiset osapuolet

                     (14)

                     Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyden komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti pyynnön esittäjille, tiedossa oleville unionin tuottajille sekä Kiinan ja Thaimaan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.

                     (15)

                     Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Yksikään asianomainen osapuoli ei pyytänyt kuulemista.

               1.6   Otanta

                     (16)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

               1.6.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

                     (17)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajia edustavan otoksen.

                     (18)

                     Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui vuonna 2017 toteutuneen samankaltaisen tuotteen suurimpaan edustavaan myyntimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

                     (19)

                     Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin arvioiduista kokonaismyyntimäärästä oli yli 70 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu. Näin ollen komissio päätteli, että otos on unionin tuotannonalaa edustava.

               1.6.2   Tuojia koskeva otanta

                     (20)

                     Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot. Seitsemän etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot.

                     (21)

                     Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen, joka perustui vuonna 2017 toteutuneen tarkastelun kohteena olevan tuotteen suurimpaan edustavaan myyntimäärään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa.

                     (22)

                     Otokseen valittiin kolme unionin tuojaa. Otoksen valinnasta ei saatu huomautuksia. Näin ollen komissio päätteli, että otos on unionin tuojia edustava.

               1.6.3   Kiinassa toimivien tuottajien otanta

                     (23)

                     Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia tiedossa olevia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyden niihin.

                     (24)

                     Kaksi kiinalaista tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineiden tuottajien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

               1.6.4   Thaimaassa toimivien tuottajien otanta

                     (25)

                     Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja muodostaakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Thaimaassa toimivia tiedossa olevia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Thaimaan kuningaskunnan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyden niihin.

                     (26)

                     Yksi thaimaalainen tuottaja ilmoittautui mutta ei toimittanut otantavastausta.

                     (27)

                     Näin ollen thaimaalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

               1.7   Kyselyvastaukset

                     (28)

                     Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille kolmelle unionin tuottajalle, otokseen valituille kolmelle etuyhteydettömälle tuojalle, niille kahdelle kiinalaiselle tuottajalle, jotka ilmoittautuivat otantaa varten, sekä Kiinan viranomaisille. Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin ainoastaan otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta.

                     (29)

                     Näin ollen kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa.

               1.8   Tarkastuskäynnit

                     (30)

                     Komissio hankki ja tarkasti yhteistyössä toimineiden osapuolten kanssa kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
                     Unionin tuottajat

                                 —

                                 Berg Montana Fittings, EAD, Bulgaria;

                                 —

                                 Georg Fischer Fittings GmbH, Itävalta;

                                 —

                                 Odlewnia Zawiercie SA (aiemmin Odlewnia Zeliwa SA), Puola.

               1.9   Menettely polkumyyntilaskelmassa käytettävän normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

                     (31)

                     Kun otetaan huomioon tutkimuksen vireillepanon aikaan saatavilla ollut riittävä näyttö, joka viittasi siihen, että Kiinassa esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, komissio katsoi aiheelliseksi panna tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan pohjalta.

                     (32)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kaikkia tiedossa olevia kiinalaisia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen käytetyistä tuotantopanoksista. Ne kaksi tuottajaa, jotka toimittivat vastaukset otantaan, toimittivat myös liitteessä III pyydetyt tiedot.

                     (33)

                     Saadakseen tiedot, joita se piti tarpeellisina tutkimukselleen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen myös Kiinan viranomaisille. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta.

                     (34)

                     Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                     (35)

                     Yksi kiinalainen tuottaja esitti, että menetelmä, jota komissio aikoi käyttää, oli laiton eikä ollut WTO:n polkumyyntisopimuksesta johtuvien EU:n velvollisuuksien mukainen. Asianomainen osapuoli ei kuitenkaan perustellut väitettään.

                     (36)

                     Lisäksi kyseinen kiinalainen tuottaja totesi, että mitään perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vääristymiä ei esiintynyt ja että sen hinnat ja kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, olivat vapaiden markkinavoimien tulosta. Näitä väitteitä ei perusteltu eikä mainittu osapuoli toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

                     (37)

                     Koska väitteiden tueksi ei esitetty mitään näyttöä, komissio ei voinut käsitellä niitä erikseen. Komissio kuitenkin arvioi joka tapauksessa, esiintyikö perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja vääristymiä. Tällainen arviointi esitetään jäljempänä 3.2.2.2–3.2.2.9 jaksossa.

                     (38)

                     Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaisi olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

                     (39)

                     Komissio julkaisi 20 päivänä kesäkuuta 2018 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätty muistio’ (10), jossa pyydettiin asianomaisten osapuolten näkökantoja merkityksellisistä lähteistä, joita komissio voi käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen alakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa esitettiin luettelo kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita kiinalaiset tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komission yksiköt yksilöivät neljä mahdollista edustavaa maata: Thaimaa, Turkki, Argentiina ja Brasilia. Kahden viimeksi mainitun maan osalta 20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyssä muistiossa todettiin, että julkista taloutta koskevia tietoja ei ollut riittävästi saatavilla.

                     (40)

                     Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa. Huomautuksia saatiin kuitenkin vain yhdeltä pyynnön esittäjistä sekä yhdeltä kiinalaiselta tuottajalta.

                     (41)

                     20 päivänä kesäkuuta 2018 päivättyyn muistioon saatuja huomautuksia käsiteltiin 8 päivänä maaliskuuta 2019 päivätyssä toisessa muistiossa, joka koski normaaliarvon määrittämistä, jäljempänä ’8 päivänä maaliskuuta 2019 päivätty muistio’ (11). Tuotannontekijöiden luettelo laadittiin ja todettiin, että tässä vaiheessa Thaimaa oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia, mutta niitä ei saatu.

               2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

         2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

                     (42)

                     Tarkastelun kohteena oleva tuote ovat sellaiset kierteitetyt tempervalurautaiset ja pallografiittivalurautaiset putkien liitos- ja muut osat, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja ex 7307 19 90 (Taric-koodi 7307199010) ja jotka ovat peräisin Kiinasta ja Thaimaasta, lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

                     (43)

                     Tärkeimmät tuotantopanosraaka-aineet ovat metalliromu, koksi/sähkö/kaasu, hiekka (kaavausta varten) ja sinkki (galvanointia varten). Valmistusprosessissa sulatetaan ensimmäiseksi metalliromu. Tätä seuraa kaavaus ja valu eri muotoihin, jotka erotellaan sen jälkeen toisistaan. Tuotteiden on käytävä läpi pitkä hehkutusprosessi, jolla varmistetaan riittävä taottavuus, kun tuotteita käytetään sovelluksissa, joissa edellytetään esimerkiksi iskun- ja tärinänkestävyyttä ja nopeiden lämpötilanmuutosten sietokykyä. Tämän jälkeen liitososat voidaan galvanoida. Sitten tapahtuu kierteitys ja muu koneistus.

                     (44)

                     Kierteitettyjä valurautaisia putkien liitos- ja muita osia käytetään yhdistämään kaksi tai useampia putkia, yhdistämään putki laitteeseen, vaihtamaan nestevirtauksen suunta tai sulkemaan putki. Kierteitettyjä valurautaisia putkien liitos- ja muita osia käytetään pääasiassa asuinrakennusten ja muiden rakennusten kaasu-, vesi- ja lämmitysjärjestelmissä. Niitä käytetään myös öljynjalostamojen putkijärjestelmissä. Tällaisia liitos- ja muita osia on saatavissa eri muodoissa, joista yleisimpiä ovat 90 asteen kulmakappaleet, T-yhteet, liitoskappaleet, ristiyhteet ja liittimet. Niitä valmistetaan sekä mustina (ei-galvanoidut) että galvanoituina.

               2.2   Samankaltainen tuote

                     (45)

                     Kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa jo todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

                                 —

                                 tarkastelun kohteena oleva tuote;

                                 —

                                 Thaimaan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

                                 —

                                 unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

                     (46)

                     Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsottiin olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

               3.   KIINASTA TULEVAN POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         3.1   Alustavat Kiinaa koskevat huomautukset

                     (47)

                     Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

                     (48)

                     Kuten 29 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Kiinalaiset tuottajat eivät siis toimittaneet kyselyvastauksia, esimerkiksi tietoja vientihinnoista ja kustannuksista, kotimarkkinahinnoista ja kustannuksista, kapasiteetista, tuotannosta ja investoinneista. Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset tuottajat eivät myöskään ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, kuten komission yksikköjen valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People's Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations”, jäljempänä ’raportti’ (12). Näin ollen komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja.

                     (49)

                     Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille ja kahdelle kiinalaiselle tuottajalle perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty.

                     (50)

                     Perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä esitettävät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät perustuvat käytettävissä oleviin tietoihin, erityisesti tarkastelun vireillepanoa koskevassa pyynnössä ja asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitettyihin tietoihin sekä 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta ja muista tarvittaessa jäljempänä 115 ja 127 kappaleessa nimetyistä julkisista lähteistä saataviin tilastotietoihin.

               3.2   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

                     (51)

                     Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saadut tilastotiedot osoittavat, että Kiinasta tuotiin unioniin tempervalurautaisia liitos- ja muita osia 7 666 tonnia, mikä on 21 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Näin ollen komissio päätteli, että tosiasiallinen tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli edustavaa, ja se tarkasteli, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               3.2.1   Normaaliarvo

                     (52)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

                     (53)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

                     (54)

                     Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten ja kiinalaisten tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

               3.2.2   Merkittävien vääristymien esiintyminen

         3.2.2.1   Johdanto

                     (55)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:

                                 —

                                    kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat;

                                 —

                                    valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

                                 —

                                    syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

                                 —

                                    konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

                                 —

                                    palkkakustannusten vääristyminen;

                                 —

                                    mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia”.

                     (56)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa ensiksi mainitussa säännöksessä annettu ei-tyhjentävä luettelo. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkasteltavana olevan tuotteen viejämaassa hintoihin ja kustannuksiin. Koska kyseinen luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikki seikkoja ei tarvitse tarkastella merkittävien vääristymien toteamista varten. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Kaikki 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä koskevat päätelmät on kuitenkin tehtävä saatavilla olevien todisteiden perusteella.

                     (57)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

                     (58)

                     Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Komissio tukeutui tätä varten raporttiin, jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) alalla ja tietyillä sektoreilla (kuten teräksen ja kemikaalien alalla), jotka ovat erityisen merkityksellisiä käsillä olevassa tutkimuksessa. Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon.

                     (59)

                     Komissio tutki, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio toimi näin asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perustella, mukaan lukien raporttiin sisältyvä näyttö, joka perustuu julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin, erityisesti Kiinan lainsäädäntöön, virallisiin Kiinan toimintapoliittisiin asiakirjoihin, kansainvälisten järjestöjen julkaisemiin raportteihin sekä arvostettujen tutkijoiden tekemiin tutkimuksiin ja artikkeleihin, jotka on erityisesti yksilöity raportissa. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista maan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

                     (60)

                     Kuten 28–33 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset tuottajat eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai pyynnön hakijoiden toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa tai kumonnut tämän näytön.

               3.2.2.2   Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät: yleinen taloudellinen ympäristö

                     (61)

                     Kiinan talousjärjestelmä perustuu ’sosialistisen markkinatalouden’ käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtio-omisteinen talous on ”kansallisen talouden johtava voima” ja valtion tehtävänä on ”varmistaa valtion talouden lujittaminen ja kasvu” (13). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (14).

                     (62)

                     Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (15). Tämä kuvaa kommunistisen puolueen määräysvaltaa Kiinan taloudellisessa järjestelmässä. Tämä määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja ulottuu pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

                     (63)

                     Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (16). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää ja rahoitusjärjestelmää, ja ne toimivat myös sääntely-ympäristön tasolla.

                     (64)

                     Yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelun järjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on selkeitä tuotostavoitteita. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tällaiset suunnitelmat ovat luonteeltaan sitovia, mutta tämän lisäksi Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.2.5 jakso) (17).

                     (65)

                     Taloudellisten resurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.2.8 jakso) (18). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Nämä rahoitussektorin osat ovat vähemmän merkityksellisiä kuin pankkisektori, mutta ne on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (19).

                     (66)

                     Sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (20). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemiseksi, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (21).

                     (67)

                     Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen merkittävä valtion puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen vapaiden markkinavoimien toiminnan kanssa, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista (22).

               3.2.2.3   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

                     (68)

                     Kiinassa yritykset, jotka toimivat valtion omistajuuden, määräysvallan ja poliittisen valvonnan tai ohjauksen alaisina, edustavat olennaista osaa taloudesta.

                     (69)

                     Terässektorin yrityksistä on edelleen merkittävä osuus Kiinan valtion omistuksessa. Joukko merkittäviä tuottajia on valtion omistuksessa, ja joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020) (23) esimerkkeinä 12. viisivuotissuunnitelmakauden saavutuksista (esim. Baosteel, Anshan Iron and Steel ja Wuhan Iron and Steel).Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (24). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli noin 36 prosenttia, mutta Kiinan valtio pyrkii konsolidoimaan raudan ja teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yrityksille vuoteen 2025 mennessä (25). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (26).

                     (70)

                     Valtion määräysvallan osalta sekä valtio että Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Seikkoja, jotka viittaavat siihen, että valtiolla on määräysvaltaa teräs- ja rauta-alan yrityksissä, selvitetään tarkemmin jäljempänä 3.2.2.4 jaksossa ja erityisesti 75 kappaleessa.

                     (71)

                     Mitä tulee valtion harjoittamaan poliittiseen valvontaan ja ohjaukseen tällä alalla, siitä ovat yhtäältä osoituksena tiiviit yhteydet rauta- ja teräsalan yritysten ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä, joka osallistuu ja käyttää päätöksenteko-oikeuttaan tällaisissa yrityksissä (ks. erityisesti 74 ja 75 kappale), ja toisaalta alaan sovellettavat julkisen teollisuuspolitiikan suunnitteluasiakirjat ja muut valtion politiikan välineet ja ohjeet (ks. erityisesti 79–83 kappale). Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan teräs- ja rauta-alalla, kuten edellä kuvataan, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat putkien liitos- ja muiden osien tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

                     (72)

                     Kiinan viranomaisten määräysvalta, poliittinen valvonta ja ohjaus tällä alalla käyvät lisäksi ilmi tärkeimmän toimialajärjestön eli Kiinan rauta- ja terästeollisuuden liiton, jäljempänä ’CISA’, tavoitteista. CISAn sääntöjen 3 artiklan mukaan liiton ”on palveltava yrityksiä, toimialaa ja hallitusta […] ja pyrittävä toimimaan yhdyskäytävänä hallituksen ja liittoon kuuluvien yritysten välillä”. Lisäksi 24 artiklassa määrätään, että CISAn on ”toteutettava kaikki muut hallituksen ja asianomaisen elimen sille osoittamat tehtävät”', ja 26 artiklassa määrätään, että CISAn on ”asianmukaisesti noudatettava puolueen linjaa, ohjeita ja poliittista ohjausta” (27).

                     (73)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että valurautaisten putkien liitos- ja muiden osien markkinoilla Kiinassa toimii pääasiassa yrityksiä, jotka ovat Kiinan hallituksen määräysvallassa tai sen poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa.

               3.2.2.4   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

                     (74)

                     Kiinan valtio voi puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Kiinan lainsäädännön mukaan viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (28), mutta Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä (29)), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Kiinan kommunistinen puolue on kuitenkin vahvistanut vaatimuksiaan valvoa liiketoimintapäätöksiä valtion omistamissa yrityksissä poliittisena periaatteena ainakin vuodesta 2016 lähtien. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (30). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen organisaatiot yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (31). Tällaisia sääntöjä sovelletaan yleisesti koko Kiinan taloudessa, rauta- ja teräsala mukaan luettuna. Näin ollen on selvää, että näitä sääntöjä sovelletaan myös tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuottajiin ja tuottajien tuotantopanosten toimittajiin.

                     (75)

                     Nimenomaan rauta- ja teräsalalla on tiiviitä yhteyksiä alalla toimivien yritysten päätöksentekoprosessien ja valtion, erityisesti Kiinan kommunistisen puolueen, välillä. Hiljattaisessa tiettyjä Kiinasta peräisin olevia raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja levyvalmisteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (32) komissio vahvisti, että kolme neljästä otokseen valitusta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä oli valtion omistamia yrityksiä. Kaikissa näissä kolmessa ryhmässä yrityksen hallituksen puheenjohtaja toimi myös ryhmän kommunistisen puolueen organisaation puoluekomitean sihteerinä. Tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta voidaan samalla tavoin osoittaa, että henkilötason puoluerakenteet ovat päällekkäisiä kiinalaisten tuottajien hallintoelinten kanssa. Esimerkiksi yrityksen Jinan Meide Casting Co. Ltd hallituksen varapuheenjohtaja toimi samanaikaisesti yrityksen kommunistisen puolueen organisaation puoluekomitean sihteerinä ainakin vuosina 2013–2016 (33).

                     (76)

                     Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.8 jakso) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen vaikuttaa vääristävästi markkinoihin (34).

                     (77)

                     Kaiken edellä esitetyn perusteella päätellään, että valtion läsnäolo rauta- ja teräsalan yrityksissä sekä rahoitus- ja tuotantopanossektorilla antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

               3.2.2.5   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

                     (78)

                     Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Suunnitelmia tehdään kaikilla hallinnon tasoilla, ja ne kattavat käytännössä kaikki talouden sektorit, suunnitteluasiakirjoissa asetetut tavoitteet ovat luonteeltaan sitovia ja eri tasojen viranomaiset valvovat, että ne pannaan täytäntöön vastaavalla alemmalla hallintotasolla. Kaiken kaikkiaan Kiinan suunnittelujärjestelmä johtaa siihen, että resurssit suunnataan strategisiksi tai muuten poliittisesti tärkeiksi määritellyille sektoreille eikä niinkään markkinavoimien perusteella (35).

                     (79)

                     Kiinan hallitus pitää rauta- ja terästeollisuutta keskeisenä teollisuudenalana (36). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on ”Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi” (37). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen (38) kaikki näkökulmat, mukaan lukien teräsromuun liittyvät erityistavoitteet (39). Se, että teräsromua koskevia teollisuuspoliittisia toimintalinjoja on olemassa, käy ilmi myös muista valtion asiakirjoista, kuten teollisuus- ja informaatioteknologiaministeriön asettamista tavoitteista teräsromun käytön asteittaiseksi lisäämiseksi (40).

                     (80)

                     Taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (41) ehdotetaan korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista (42). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaaseen teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (43).

                     (81)

                     Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (44), jäljempänä ’luettelo’, listataan rauta ja teräs kannustettavina tuotannonaloina. Luettelossa kannustetaan etenkin kehittämään ja käyttämään teknologiaa terästuotteiden suorituskyvyn ja laadun parantamiseksi ja niiden päivittämiseksi, mukaan luettuna muttei yksinomaisesti autoihin tarkoitetut erikoislujat teräslevyt, joiden vetolujuus on vähintään 600 MPa, korkean suorituskyvyn putkijohtoteräs öljyn ja kaasun siirtämiseen, erikoislujat leveät ja paksut teräslevyt laivoja varten, laivanrakennusteräs, keskipaksut levyt, joiden vetolujuus on vähintään 420 MPa, rakennuksia, siltoja ja muita rakenteita varten, teräs suurinopeuksisia ja raskaita lasteja varten tarkoitetuille rautateille, matalan ydinhäviön ja korkean magneettisen induktion piiteräs, korroosion- ja kulutuksenkestävä teräs, resursseja säästävä ruostumaton seosteräs (moderni ferriittinen ruostumaton teräs, ruostumaton dupleksiteräs ja typellä stabiloitu ruostumaton teräs), erityiset terästangot ja valssilangat korkean suorituskyvyn perusosiin (korkean suorituskyvyn pyörästöt, vähintään luokan 12.9 pultit, erikoislujat jouset ja pitkäikäiset laakerit) ja korkealaatuiset erikoisteräksestä taotut materiaalit (työkaluteräs ja muottiteräs, ruostumaton teräs ja teräs koneita varten). Luettelon sovellettavuus vahvistettiin hiljattaisessa tiettyjä Kiinasta peräisin olevia raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja levyvalmisteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (45).

                     (82)

                     Lisäksi Kiina piti viime vuosina voimassa joukon vientirajoituksia, jotka koskevat tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa tarvittavia olennaisia tuotantopanoksia, vaikka monet niistä lopulta poistettiin WTO:n päätöksen seurauksena (46). Kiina piti esimerkiksi voimassa teräsromua ja sinkkiä sekä ferromangaania koskevia vientitulleja (47). Tämä on linjassa niiden kotimaisia toimialoja tukevien toimintalinjojen kanssa, jotka ovat voimassa ja jotka vahvistettiin muita metalleja kuin rautametalleja koskevassa 13. viisivuotissuunnitelmassa ja joissa edellytetään uusien sinkinsulatuslaitosten tiukkaa valvontaa ja vanhentuneen sinkkikapasiteetin teknistä uudistamista (48). Myös mineraalivaroja koskevan 13. viisivuotissuunnitelman mukaisesti valtiolla on määräysvalta sinkin louhinnassa ja siinä vaaditaan voimavarojen keskittämistä tietyillä maantieteellisillä alueilla toimiviin keskeisiin yrityksiin (49).

                     (83)

                     Kiinan viranomaiset ohjeistavat rauta- ja teräsalan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, sijoitukset, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa (50). Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selvin osoitus Kiinan viranomaisten politiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä.

                     (84)

                     Tämän vuoksi todetaan, että Kiinan valtiolla on käytössä toimintalinjat, joilla vaikutetaan niihin vapaisiin markkinavoimiin, jotka koskevat putkien liitos- ja muiden osien tuotantoa sekä niiden valmistamiseen käytettäviä raaka-aineita.

               3.2.2.6   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

                     (85)

                     Käytettävissä olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon, eikä vähiten siksi, että maksukyvyttömyysmenettelyyn liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyn. Lisäksi valtiolla on maksukyvyttömyysmenettelyissä edelleen vahva ja aktiivinen rooli, ja se vaikuttaa usein suoraan menettelyn tulokseen (51).

                     (86)

                     Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (52). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Nämä säännökset jätetään kuitenkin säännöllisesti huomiotta, ja tietyt ostajat saavat maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (53). Lisäksi viranomaisilla on usein poliittisia tavoitteita, esimerkiksi taloudellisten suunnitelmien täytäntöönpano, kun ne jakavat maata (54).

                     (87)

                     Sen vuoksi Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei vaikuta toimivan asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maan tarjoamiseen ja hankintaan Kiinassa. Tällaista lainsäädäntöä sovelletaan myös rauta- ja teräsalaan, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittaviin tuottajiin.

                     (88)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että rauta- ja teräsalalla sovellettiin konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntöä syrjivästi tai sen täytäntöönpano oli riittämätöntä, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

               3.2.2.7   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

                     (89)

                     Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä täysin Kiinassa, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä ja käydä työehtosopimusneuvotteluja. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön, jäljempänä ’ILO’, yleissopimuksia, erityisesti järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevat yleissopimukset (55). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on toiminnassa. Kyseinen yhdistys ei kuitenkaan ole riippumaton viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on vähäistä (56). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaille. Tämän tuloksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (57). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

                     (90)

                     Myös rauta- ja teräsalaan, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna, sovelletaan edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöä. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siis valurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuotantoon sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistus) että välillisesti (pääoman tai tuotantopanosten hankkiminen yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa järjestelmää Kiinassa).

                     (91)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että palkkakustannukset olivat vääristyneet rauta- ja teräsalalla, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

               3.2.2.8   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

                     (92)

                     Erilaiset vääristymät vaikuttavat yritystoimijoiden mahdollisuuteen saada rahoitusta Kiinassa.

                     (93)

                     Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista valtion omistamien pankkien (58) vahva asema; rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (59) ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, aivan kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin tehdessään pankit noudattavat nimenomaista oikeudellista velvoitetta hoitaa liiketoimintaansa kansantalouden ja sosiaalisen kehittämisen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (60). Tähän yhdistyy täydentäviä sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta aloille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin tärkeiksi aloiksi (61).

                     (94)

                     Eri säännöksissä voidaan kyllä noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarve tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta asiaa koskeva näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa (62). Aiemmissa kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tutkimuksissa on tultu samaan päätelmään (63).

                     (95)

                     Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä eri syistä, esimerkiksi siksi, että riskinarviointiin vaikuttaa yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus. Arvioiden mukaan vaikuttaa voimakkaasti siltä, että Kiinan luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (64).

                     (96)

                     Tähän yhdistyy täydentäviä sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta aloille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin tärkeiksi aloiksi (65). Tämän tuloksena painottuu lainananto valtion omistuksessa oleville yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

                     (97)

                     Toiseksi lainojen kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut valtavaan määrään pääomainvestointeja, joiden tuotto pienenee koko ajan. Tätä kuvaa valtion sektorin viimeaikainen velkaantumisasteen kasvu kannattavuuden huomattavasta laskusta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmän mekanismit eivät noudata tavanomaisia kaupallisia ratkaisuja.

                     (98)

                     Kolmanneksi vaikka nimelliskorot vapautettiin lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään määräydy vapaiden markkinavoimien mukaan vaan valtion aiheuttamat vääristymät vaikuttavat niihin. Kaikista lainoista edelleen 45 prosenttia myönnetään viitekorolla tai sitä matalammalla korolla ja kohdennetun lainanannon resurssit vaikuttavat kasvaneen, sillä sen osuus on kasvanut huomattavasti vuodesta 2015 taloudellisten olosuhteiden heikkenemisestä huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja sitä kautta pääoman liikakäyttöön.

                     (99)

                     Kiinan luotonannon kokonaiskasvu osoittaa, että pääoman kohdentaminen ei ole enää yhtä tehokasta, mutta luotonantoa ei ole kuitenkaan tiukennettu, minkä tästä odotettaisiin seuraavan vääristymättömässä markkinaympäristössä. Näin ollen järjestämättömien lainojen määrä on kasvanut viime vuosina nopeasti. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystapauksia. Sen seurauksena luottotappioita on käsitelty siirtämällä velkoja ja luomalla siten nk. zombie-yrityksiä tai vaihtamalla velallista (esimerkiksi sulautumilla tai muuntamalla velkoja osakkeiksi) poistamatta kuitenkaan kokonaisvelkaongelmaa tai puuttumatta ongelman syyhyn.

                     (100)

                     Näin ollen huolimatta viimeaikaisista toimista markkinoiden vapauttamiseksi Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät järjestelmään liittyvät ongelmat ja vääristymät, jotka johtuvat valtion jatkuvasta laajasta roolista pääomamarkkinoilla.

                     (101)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että putkien liitos- ja muiden osien tuottajat voivat saada rahoitusta laitoksilta, jotka panevat täytäntöön julkisen politiikan tavoitteita tai ovat muutoin riippuvaisia valtiosta.

               3.2.2.9   Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

                     (102)

                     Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät eivät rajoitu rauta- ja teräsalaan yleensä. Käytettävissä oleva näyttö päinvastoin osoittaa, että Kiinan järjestelmää, sellaisena kuin se on kuvattuna 3.2.2.1–3.2.2.5 jaksossa ja raportin A osassa, koskevat tosiseikat ja ominaisuudet pätevät kaikkialla maassa ja kaikilla talouden sektoreilla. Sama koskee tuotannontekijöiden kuvausta, joka esitetään 3.2.2.6–3.2.2.8 jaksossa ja raportin B osassa.

                     (103)

                     Valurautaisten putkien liitos- ja muiden osien valmistamiseen tarvitaan monenlaisia tuotantopanoksia. Kun putkien liitos- ja muiden osien tuottajat ostavat/hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Tuotantopanosten toimittajat esimerkiksi työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista/pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

                     (104)

                     Tämän seurauksena putkien liitos- ja muiden osien kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää, mutta myös kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Valtion puuttuminen pääoman, maan, työvoiman, energian ja raaka-aineiden käyttöön koskee koko Kiinaa. Tämä tarkoittaa esimerkiksi sitä, että tuotantopanos on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä, joihin kohdistuu merkittäviä vääristymiä. Sama pätee myös tuotantopanosten tuotantopanoksiin ja niin edelleen.

               3.2.2.10   Päätelmät

                     (105)

                     Edellä 3.2.2.2–3.2.2.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja rauta- ja teräsalalla (mukaan luettuna putkien liitos- ja muut osat), osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

                     (106)

                     Näin ollen komissio määritti laskennallisen normaaliarvon pelkästään vääristymättömiin hintoihin ja viitearvoihin perustuvien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella, kuten seuraavassa jaksossa esitetään. Komissio muistuttaa, että yksikään kiinalainen tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä ja että mitään sellaisia väitteitä ei esitetty, joiden mukaan kotimarkkinoiden kustannukset olisivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti vääristymättömiä.

               3.2.3   Edustava maa

         3.2.3.1   Yleisiä huomioita

                     (107)

                     Edustava maa valittiin seuraavin perustein:

                                 —

                                 taloudellisen kehityksen taso samanlainen kuin Kiinassa. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin tietokannan (66) perusteella samanlainen kuin Kiinalla;

                                 —

                                 tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa (67);

                                 —

                                 julkisesti käytettävissä olevien olennaisten tietojen saatavuus kyseisessä maassa;

                                 —

                                 jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetettiin tarvittaessa maat, joissa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

                     (108)

                     Kuten 20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyssä muistiossa selitettiin, komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se oli nimennyt neljä mahdollista edustavaa maata, jotka olivat Argentiina, Brasilia, Thaimaa ja Turkki, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan muita maita.

                     (109)

                     Edustavan maan osalta komissio vastaanotti 20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyn muistion antamisen jälkeen huomautuksen kiinalaiselta tuottajalta Jinan Meide Casting Co., Ltd.:ltä, jäljempänä ’18 päivänä heinäkuuta 2018 päivätty huomautus’. Tuottaja ilmoitti olevansa eri mieltä komission aikomuksesta käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaista menetelmää ja esitti joitakin huomautuksia, joita käsitellään edellä olevissa 35 ja 36 kappaleessa.

               3.2.3.2   Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

                     (110)

                     Taloudellisen kehityksen osalta komissio toteaa, että sekä Thaimaa, Brasilia että Turkki ovat Maailmanpankin mukaan samalla tasolla eli kuuluvat ”ylemmän keskitulotason” maihin. Thaimaa, Turkki ja Brasilia ovat tässä suhteessa yhtä sopivia edustaviksi maiksi. Argentiina on sitä vastoin luokiteltu korkean tulotason maaksi, joten sitä ei otettu tämän pidemmälle huomioon analyysissä.

                     (111)

                     Huomautuksessaan Jinan Meide Casting Co., Ltd tuki Thaimaata edustavaksi maaksi Turkin sijaan, koska Thaimaa on maantieteellisesti, kulttuurisesti ja taloudellisesti lähellä Kiinaa. Lisäväitteitä esitettiin Turkista ja sen korkeammasta kehitystasosta Thaimaahan ja Kiinaan verrattuna, koska Turkki on ehdokasmaa EU:hun liittymistä varten ja tulliliitossa EU:n kanssa.

                     (112)

                     Komissio huomauttaa, että se tosiseikka, että Turkki on ehdokasmaa EU:hun liittymistä varten tai että Turkki on tulliliitossa EU:n kanssa, ei ole merkityksellinen arvioitaessa maan soveltuvuutta edustavaksi maaksi. Jinan Meide ei esittänyt väitteitä tai näyttöä siitä, miten nämä seikat estäisivät kyseisen maan tarkastelun mahdollisena edustavana maana. Tältä osin Thaimaa ja Turkki ovat yhtä sopivia. Kulttuurinen ja maantieteellinen läheisyys ei myöskään vaikuta maan soveltuvuuteen. Soveltuvuuden arviointi perustuu taloudellisiin tekijöihin, ei kulttuurisiin tai maantieteellisiin seikkoihin. Näin ollen väitteet hylättiin.

               3.2.3.3   Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto ja asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

                     (113)

                     Kuten 20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyssä muistiossa todettiin, komissio ei pystynyt hankkimaan Brasiliaa koskevia julkisia taloudellisia tietoja. Lisätarkastelun jälkeen komissio vahvisti, että tällaisia tietoja ei ollut saatavilla, kuten jo alun perin oli todettu. Yksikään asianomainen osapuoli ei myöskään esittänyt vaihtoehtoisia lähteitä, joista tällaisia tietoja voitaisiin saada. Tämän vuoksi komissio katsoi, että ainoastaan Thaimaata ja Turkkia olisi tarkasteltava lähemmin.

                     (114)

                     Kuten 20 päivänä heinäkuuta 2018 päivätyssä muistiossa todetaan, komissio sai julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä seuraavilta mahdollisissa edustavissa maissa toimivilta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajilta:

                                 —

                                 Siam Fittings Co. Ltd., jäljempänä ’Siam’, Thaimaa

                                 —

                                 BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., jäljempänä ’BIS’, Thaimaa ja

                                 —

                                 Trakya Döküm, Turkki.

                     (115)

                     20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyn muistion mukaan kaikkien kolmen yrityksen vuoden 2017 tulokset julkaistiin Orbis-tietokannassa (68). Siamin kannattavuus kääntyi negatiiviseksi vuonna 2017. Tämän vuoksi komissio otti edustavan maan valintaa varten huomioon kaksi muuta yritystä, jotka olivat BIS Thaimassa ja Trakya Döküm Turkissa.

                     (116)

                     BIS tuottaa lähes yksinomaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan sen tuotteet kattavat ainoastaan putkien liitos- ja muut osat, jotka on valmistettu Amerikan, Britannian ja DIN-standardien mukaisesti.

                     (117)

                     Trakya Döküm on suuri ryhmä, joka tuottaa monia muitakin tuotteita. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan Trakya Döküm valmistaa tuotteita seuraaville toimialoille: autoteollisuus, kodinkoneet, hydrauliikka, sähkötekniikka, koneet, rautatiet, liitososat ja rakentaminen (mukaan lukien temperraudasta valmistetut putkien liitososat ja putkikiinnikkeet) sekä muut tuotteet, kuten kiinnikkeet, ketjut ja käsipyörät. Tarkastelun kohteena oleva tuote muodostaa vain pienen sen tuotannosta.

                     (118)

                     BIS tuottaa siis lähes yksinomaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta, kun taas tarkastelun kohteena oleva tuote muodostaa vain yhden alaluokan Trakya Dökümin kahdeksasta tuoteluokasta. Näin ollen komissio katsoi, että koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen osuus BISin kokonaisliikevaihdosta on suurempi, siitä saatavilla olevat tiedot ovat soveltuvampia kuin Trakya Dökümin tiedot. Tämä johtuu siitä, että BISin myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voittoluvut liittyvät suoremmin tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen, mutta Trakyan tiedot eivät ole yhtä täsmällisiä.

                     (119)

                     Mitä tulee tuotannontekijöitä koskeviin tietoihin, komissio totesi, että niitä oli kummassakin maassa eli Turkissa ja Thaimassa saatavilla riittävän yksityiskohtaisella tasolla. Komissio tarkasteli Kiinasta Thaimaahan ja Turkkiin tulevan tuonnin osuutta tärkeimmän tuotannontekijän eli teräsromun osalta. Thaimaassa vain 4 prosenttia kaikesta tuonnista oli peräisin Kiinasta. Turkin kohdalla ei voitu määrittää Kiinan tuonnin osuutta, sillä yli 50 prosenttia teräsromun tuonnista ilmoitettiin tuontina Turkin vapaakauppa-alueille ilmoittamatta alkuperää. Koska tärkeimmän tuotannontekijän Turkkiin suuntautuvan tuonnin alkuperä ei ollut saatavilla suurimmasta osasta tuontia eikä tämän vuoksi ollut mahdollista sulkea pois Kiinasta tulevan tuonnin osuutta, Thaimaa katsottiin sopivimmaksi edustavaksi maaksi.

               3.2.3.4   Päätelmät

                     (120)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaan tavoitteena on löytää mahdollisimman paljon vääristymätöntä tietoa kaikista tai mahdollisimman monesta sellaisesta tuotannontekijästä, joita kiinalaiset tuottajat käyttävät, ja tuotannollisten yleiskulujen, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton vääristymättömistä määristä.

                     (121)

                     Edellä esitetyn analyysin perusteella Thaimaa täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana. Thaimaassa on etenkin tarkastelun kohteena olevan tuotteen merkittävää tuotantoa ja kattavat tiedot saatavilla kaikista tuotannontekijöistä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä voitosta.

                     (122)

                     Kun oli todettu, että Thaimaa on tässä tapauksessa asianmukainen edustava maa, Thaimaan sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa ei ollut tarpeen analysoida tarkemmin.

               3.2.4   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto

                     (123)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

                     (124)

                     Tätä varten komissio käytti thaimaalaisen BISin tuloslaskelmassa vuodelta 2017 ilmoitettuja lukuja perustana myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseksi.

                     (125)

                     Huomautuksia ei esitetty säädetyssä 10 päivän määräajassa.

                     (126)

                     Valmistuksen yleiskustannuksia ei saatavilla olevissa BISin tuloslaskelmissa nimetä erikseen. Tämän vuoksi komissio katsoi soveltuvammaksi käyttää kyseiselle prosessille ominaisia yleiskustannuksia, jotka perustuivat otokseen valitun unionin tuottajan tietoihin, kuten jäljempänä 135 kappaleessa täsmennetään.

               3.2.5   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

                     (127)

                     Komissio totesi 20 päivänä heinäkuuta 2018 päivätyssä muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio täsmensi 8 päivänä maaliskuuta 2019 päivätyssä muistiossaan, että se käyttäisi Thaimaan kansallisen tilastolaitoksen/Thaimaan keskuspankin tietoja valmistusteollisuuden palkkoihin ja Thaimaan sähköviranomaisen tietoja energiakustannuksiin.

               3.2.6   Tuotannontekijät

                     (128)

                     Kuten 39 kappaleessa jo todetaan, komissio totesi 20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyssä muistiossaan määrittävänsä tuotannontekijöiden ja lähteiden alustavan luettelon, jota on tarkoitus käyttää kaikkien niiden tuotannontekijöiden, kuten raaka-aineiden, energian ja työvoiman, osalta, joita mahdolliset yhteistyössä toimineet tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa.

                     (129)

                     Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tietoja määrittääkseen tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien tuotannossa käytetyt tuotannontekijät.

                     (130)

                     Tuotannontekijöiden osalta Jinan Meide Casting Co., Ltd esitti, että tuotteiden, joista saataisiin korvaava arvo kiinalaisten tuottajien käyttämiä tuotantopanoksia varten, olisi kuuluttava 8-numeroisiin tullikoodeihin, joita olisi mukautettava, jos koodi kattaa myös muita tuotteita.

                     (131)

                     Menettelyä vireillepantaessa käytettiin 6-numeroista tasoa, mikä todetaan myös 20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyssä muistiossa, koska se on Maailman tullijärjestön harmonoidun järjestelmän, jäljempänä ’harmonoitu järjestelmä’ tai ’HS’, mukainen. Kun sopiva edustava maa oli nimetty, komissio käytti kuitenkin kyseisessä maassa tarkinta käytettävissä olevaa numerotasoa, jotta normaaliarvon määrittämiseen käytettävät erilaiset tuotantokustannukset voitiin selvittää mahdollisimman tarkoin. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 1 ilmenee, komissio käytti tämän vuoksi jopa 11-numeroisia Thaimaata koskevia erityiskoodeja kussakin tapauksessa saatavilla olevien tietojen mukaisesti.

                     (132)

                     Komissio ei saanut huomautuksia erityisistä tuotannontekijöistä, kuten 20 päivänä kesäkuuta 2018 päivätyn muistion 2 jaksossa täsmennetään.

                     (133)

                     Koska yksikään kiinalainen tuottaja ei toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen, komissio käytti tuotannontekijöitä koskevia tosiseikkoja, jotka oli todettu tutkimuksessa, jäljempänä kuvatulla tavalla.

                     (134)

                     Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella, jotka vahvistettiin tarkastuskäyntien aikana ja jotka myös vastaavat näyttöä, joka saatiin toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen yhteydessä (1 kappale), valurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuotannossa on kaksi pääasiallista erilaista tuotantomenetelmää. Näiden menetelmien tärkein ero on niiden alussa, raaka-aineen sulatusvaiheessa. Yhdessä prosessissa raaka-aineen lämmittämiseen käytettävä energia tuotetaan polttamalla koksia niin sanotussa kupoliuunissa. Toisessa prosessissa raaka-aineiden sulattamiseen käyttävä lämpö tuotetaan sähköllä valokaaren avulla. Tämän vuoksi komissio totesi näiden kahden tuotantoprosessin alkuvaiheessa eroja, jotka koskevat näiden kahden tuotantoprosessin tuotannontekijöitä. Nämä erot koskevat lähinnä koksin ja sähkön kulutuksen tasoa.

                     (135)

                     Niiden tietojen perusteella, jotka olivat komission saatavilla alkuperäisestä tutkimuksesta ja nyt käsillä olevaan tutkimukseen liittyvästä otannasta, suurin tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien kiinalainen tuottaja käyttää kupolityyppisiä uuneja, joten komissio päätti käyttää tälle prosessille ominaisia tuotannontekijöitä, kulutussuhteita ja valmistuksen yleiskustannuksia, jotka pohjautuvat kupoliuuneja käyttävän unionin tuottajan komission saataville tarjoamiin tietoihin.

                     (136)

                     Kaikki pyynnön esittäjän toimittamat tiedot huomioon ottaen on yksilöity seuraavat tuotannontekijät ja, soveltuvin osin, niihin Thaimaan nimikkeistössä liittyvät tullinimikkeet:

                        Taulukko 1

                        Tuotannontekijät

                                 Tuotannontekijä

                                 Thaimaan nimikkeistön mukainen tullinimike

                                 Thaimaan nimikkeistön mukainen tullinimikkeen kuvaus

                                 Yksikkökohtainen tuontiarvo

                                    Raaka-aineet

                                 Teräsromu

                                 7204 41 00 090

                                 Muut (luetaan HS-koodiin 7204 41  Muulle luokittelemattomat rautapohjaiset jätteet ja romu; sorvaus- ja muut lastut, kaavinta- ja kuorimisjätteet, hiomajätteet, sahausjätteet, viilajauho, purseet ja jäysteet sekä leikkausjätteet, myös paaleina)

                                 0,31

                                 Sinkki

                                 7901 11

                                 Seostamaton sinkki, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia sinkkiä, muokkaamaton

                                 2,72

                                 Ferropii

                                 7202 21 00 000

                                 Ferropii, jossa on enemmän kuin 55 painoprosenttia piitä

                                 1,22

                                 Ferromangaani

                                 7202 11 00 000

                                 Ferromangaani, jossa on enemmän kuin 2 painoprosenttia hiiltä

                                 1,13

                                 Hiekka

                                 2505 10 00 000

                                 Kvartsihiekka

                                 0,09

                                 Bentoniitti

                                 2508 10 00 000

                                 Bentoniitti

                                 0,21

                                    Työvoima

                                 Välitön työvoima,
                                 Valmistussektorin palkat

                                 [ei saatavilla]

                                 2,15

                                    Energia

                                 Sähkö

                                 [ei saatavilla] (69)

                                 0,07

                                 Koksi

                                 2704 00 10 000

                                 Kivihiilestä saatu koksi ja puolikoksi

                                 0,65

                                 Maakaasu

                                 [ei saatavilla] (70)

                                 222,19

               3.2.6.1   Raaka-aineet

                     (137)

                     Teräsromun osalta HS-koodin 7204 10 ilmoitti kaksi kiinalaista tuottajaa, jotka toimittivat täydelliset vastaukset vireillepanoilmoituksen liitteeseen III. Taulukossa esitetään Thaimaata koskeva 11-numeroinen koodi, jota komissio käytti normaaliarvon määrittämiseen, kun lisätietoja kiinalaisilta tuottajilta tai muiden asianomaisten osapuolten huomautuksia ei saatu.

                     (138)

                     Yksi unionin tuottaja ja yksi kiinalainen tuottaja ilmoitti sinkin tuotannontekijäksi mutta eri koodeilla. Unionin tuottaja ilmoitti CN-koodin 7901 11 00”Seostamaton sinkki, jossa on vähintään 99,99 painoprosenttia sinkkiä, muokkaamaton”, ja kiinalainen tuottaja ehdotti käytettäväksi koodia 2608 00”Sinkkimalmit ja -rikasteet”. Komissio katsoi, että ei ollut asianmukaista käyttää sinkkimalmin koodia ja päätti käyttää taulukossa esitettyä HS-koodia unionin tuottajan ehdotuksen mukaisesti.

                     (139)

                     Ferropiin osalta pyynnön esittäjät ilmoittivat ”ferroseokset” ilmoittamatta koodia. Kiinalainen tuottaja ja kaksi unionin tuottajaa ehdottivat koodia 7202 21 00. Komissio käytti Thaimaata koskevassa taulukossa esitettyä 11-numeroista koodia.

                     (140)

                     Ferromangaanin osalta pyynnön esittäjät ilmoittivat ”ferroseokset” ilmoittamatta koodia. Yksi kiinalainen tuottaja ehdotti HS-koodia 7202 30, joka edustaa ferropiimangaania. Komission käyttämän Thaimaata koskevan 11-numeroisen koodin todettiin kuvaavan paremmin putkien valurautaisten liitos- ja muiden osien tuottajien käyttämää kyseistä tuotannontekijää.

                     (141)

                     Hiekan osalta yhden kiinalaisen tuottajan ehdottama koodi ja tutkimuksen aikana todetut koodit poikkesivat toisistaan. Kiinalainen tuottaja, joka viittasi ”hartsihiekkaan”, ehdotti nimikettä ”valmistetut sitomisaineet valumuotteja ja -sydämiä varten” koskevaa koodia 3824 10 00, joka ei kuitenkaan vastaa yhden unionin tuottajan ehdottamaa tuotannontekijäkuvausta. Unionin tuottaja ei ilmoittanut koodia. Tuotantoprosessin kuvauksen perusteella komissio käytti taulukossa esitettyä 11-numeroista koodia. Koodi noudattaa Yhdysvaltojen kauppaministeriön 21 päivänä lokakuuta 2016 antamaa muistiota (71), jäljempänä ’muistio’, jonka komissiolle toimitti myös yksi kiinalainen tuottaja.

                     (142)

                     Bentoniitin osalta taulukossa ilmoitettu 11-numeroinen laskelmaan käytettävä koodi kuvaa samaa ainetta kuin yleisempi, yhden unionin tuottajan ehdottama 8-numeroinen koodi. Muistiossa vahvistetaan sama 11-numeroinen koodi. Se merkitsee bentoniittia. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei ehdottanut tullikoodia bentoniitille.

                     (143)

                     Komissio käytti kaikkien raaka-aineiden osalta tuontihintoja, koska tietoja ei ollut saatavilla Thaimaan markkinoilta. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista, Kiinaa lukuun ottamatta, sekä seuraavista ei-markkinatalousmaista tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella: Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Kazakstan, Pohjois-Korea, Turkmenistan ja Uzbekistan.

                     (144)

                     Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 105 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Käytettävissä olevan näytön perusteella ja koska asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet vastaväitteitä, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttavat vientihintoihin. Kun 143 kappaleessa luetellut maat suljettiin pois, muista kolmansista maista tuleva tuonti oli edelleen edustavaa ja sen osuus Thaimaahan tuoduista kokonaismääristä oli 94–100 prosenttia.

                     (145)

                     Voidakseen määrittää 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti raaka-aineiden vääristymättömän hinnan kiinalaisen tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio lisäsi kotimaan kuljetuskustannukset.

               3.2.6.2   Työvoima

                     (146)

                     Työvoimakustannusten osalta komissio hyödynsi digitaalitaloudesta ja -yhteiskunnasta vastaavan ministeriön kansallisen tilastolaitoksen työvoimatutkimuksen tietoja (72). Komissio laski ne erityisesti keskimääräisen kuukausipalkan perusteella, johon lisättiin valmistusteollisuuden alalla kaikki työtekijöiden saamat palkanlisät. Tuoreimmat tiedot olivat saatavilla vuoden 2017 ensimmäiseltä neljännekseltä eli tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa välittömästi edeltäneeltä vuosineljännekseltä.

               3.2.6.3   Koksi

                     (147)

                     Koksin ilmoitti tuotannontekijäksi yksi unionin tuottajista 6-numeroisella tasolla, ja se vastaa nimikettä ”koksi ja puolikoksi kivihiilestä, ruskohiilestä tai turpeesta, myös yhteenpuristettu; retorttihiili”. Tässä tuotannontekijässä on kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että koksia käytetään energianlähteenä eikä ”hiilipölynä” tai ”uunihiilenä”, joka voi olla raaka-ainepanos. Komissio käytti Thaimaata koskevaa 11-numeroista koodia, joka vastaa nimikettä ”koksi ja puolikoksi kivihiilestä”. Tämä koodi oli tarkempi kuin yhden unionin tuottajan ilmoittama koodi ja koski täsmällisemmin energian lähteenä käytettyä koksia.

               3.2.6.4   Sähkö

                     (148)

                     Sähkökustannusten osalta komissio sovelsi keskimääräistä energian myyntihintaa suorille asiakkaille, sellaisena kuin se on ilmoitettu Thaimaan sähköntuotantoviranomaisen vuoden 2017 vuosikertomuksessa (73).

               3.2.6.5   Maakaasu

                     (149)

                     Myös maakaasun osalta komissio käytti Thaimaan sähköntuotantoviranomaisen vuoden 2017 vuosikertomuksen tietoja, joiden mukaan maakaasun keskimääräinen hinta vuonna 2017 oli 239 bahtia/miljoona BTU:ta (74). Thaimaassa käytetty BTU (British Thermal Unit) on muunnettu unionin tuottajan käyttämään 1 000 m3:iin käyttämällä vastaavuutta 1 000 m3= 35 915 miljoonaa BTU:ta (75).

               3.2.6.6   Normaaliarvon laskeminen

                     (150)

                     Komissio toteutti seuraavat kaksi vaihetta laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi.

                     (151)

                     Ensiksi komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti samoja raaka-aineita, työvoimaa ja energiaa sekä niihin liittyvää kulutusta kuin suurimmalla unionin tuottajalla. Komissio kertoi tämän jälkeen käyttötekijät edustavassa maassa eli Thaimaassa todetuilla yksikkökohtaisilla vääristymättömillä kustannuksilla ja lisäsi kotimaan kuljetuskustannukset.

                     (152)

                     Toiseksi komissio sovelsi edellä yksilöityihin valmistuskustannuksiin thaimaalaisen yrityksen BISin tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

                     (153)

                     Tällä perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska yksikään kiinalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo vahvistettiin koskemaan koko maata eikä kutakin tuottajaa erikseen.

               3.2.7   Vientihinta

                     (154)

                     Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin CIF-hintoja koskevien tietojen perusteella ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle.

               3.2.8   Vertailu

                     (155)

                     Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti tarvittaessa normaaliarvoa ja vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon. Normaaliarvoon tehtiin 8 prosentin oikaisu ylöspäin ei-palautettavien arvonlisäverokustannusten huomioon ottamiseksi. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen pohjalta vientihintaan tehtiin 4–7 prosentin oikaisu alaspäin kansainvälisten rahtikustannusten ja vakuutusten huomioon ottamiseksi.

               3.2.9   Polkumyyntimarginaali

                     (156)

                     Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio vertasi samankaltaisen tuotteen painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

                     (157)

                     Tällä perusteella komissio päätyi noin 26 prosentin suuruiseen polkumyyntimarginaaliin – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.

                     (158)

                     Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               3.3   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

                     (159)

                     Kuten edellä on vahvistettu, Kiinasta peräisin olevia putkien valurautaisia liitos- ja muita osia tuotiin polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jotta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio tutki myös polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin. Tätä varten analysoitiin seuraavia seikkoja: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytännöt muilla markkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

                     (160)

                     Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tarkastelu perustui komission käytettävissä oleviin tietoihin eli pyynnössä toimitettuihin tietoihin ja muista riippumattomista lähteistä saatuihin tietoihin, kuten virallisiin tuontitilastoihin ja asianomaisilta osapuolilta tutkimuksen aikana saatuihin tietoihin.

               3.3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

                     (161)

                     Pyynnössä (76) esitettyjen tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tarkka tuotanto Kiinassa ei ole tiedossa. Markkinat ovat pirstoutuneet, ja niillä on useita pieniä ja joitakin suuria tuottajia. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella komissio vahvisti, että kaikista 30:stä tiedossa olleesta tuottajasta kuuden yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti oli vähintään 310 000 tonnia.

                     (162)

                     Kahden otantakyselyyn vastanneen tuottajan ilmoitettu käyttämätön kapasiteetti oli noin 10 prosenttia. Jos oletetaan, että muiden tuottajien käyttämätön kapasiteetti on sama, saadaan käyttämättömäksi kapasiteetiksi 31 000 tonnia. Vaikka käytettäisiin tätä varovaista arviota Kiinan käyttämätön kapasiteetti on yli 80 prosenttia unionin kulutuksesta.

               3.3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (163)

                     Voidakseen määrittää tuonnin mahdollisen kehityksen siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin, komissio tarkasteli unionin markkinoiden houkuttelevuutta hintojen osalta.

                     (164)

                     Tältä osin komissio tarkisti Global Trade Atlasin (77) tiedot HS-koodin 7307 19 – putkien liitos- ja muut osat, rautaa (78) tai terästä – osalta. Ainoastaan 6-numeroinen koodi on saatavilla, ja koodiin näyttää sisältyvän tuotteita, jotka eivät kuulu tämän tarkastelun piiriin, kuten pallografiittivaluraudasta valmistetut liitososat, uritetut kiristimet jne.

                     (165)

                     Tätä analyysia varten komissio käytti näin ollen kahden kiinalaisen tuottajan otantavastauksia ja totesi, että EU:n markkinoiden hinnat ovat houkuttelevammat kuin hinnat tietyillä vientimarkkinoilla ja kotimarkkinoilla. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin markkinoista tulisi näin ollen vieläkin houkuttelevammat ja olisi todennäköistä, että osa muilla markkinoilla tällä hetkellä tapahtuvasta myynnistä suunnattaisiin uudelleen. Tuonti Kiinasta unioniin todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi ja tapahtuisi polkumyyntihinnoin.

               3.3.3   Päätelmät

                     (166)

                     Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuonti Kiinasta unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ottaen huomioon 3.3.1 ja 3.3.2 jaksossa tarkastellut tekijät komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että kiinalaiset tuottajat veisivät merkittäviä määriä putkien liitos- ja muita osia unioniin polkumyyntihinnoilla, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tämän vuoksi komissio päätteli, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

               4.   THAIMAASTA TULEVAN POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         4.1   Alustavat Thaimaata koskevat huomautukset

                     (167)

                     Kuten 27 kappaleessa todetaan, yksikään thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Tämän vuoksi komissio ilmoitti Thaimaan viranomaisille, että yhteistyön puuttumisen vuoksi komissio soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja että sen päätelmät perustuvat polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyteen käytettävissä olevien tietojen pohjalta. Komissio sai huomautuksia kauppaministeriön ulkomaankauppaosastolta ja sekä thaimaalaiselta yritykseltä BIS Pipe Fitting Industry. Näitä huomautuksia käsitellään jäljempänä 196 ja 197 kappaleessa.

               4.2   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

         4.2.1   Normaaliarvo

                     (168)

                     Koska thaimaalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti Thaimaan normaaliarvon määrittämiseen saatavilla olevia tosiseikkoja. Tämän vuoksi käytettiin pyynnön esittäjän toimittamia tietoja

                     (169)

                     Näin ollen normaaliarvo perustui Thaimaan kotimarkkinahintoihin, jotka määritettiin kotimaisesta hinnastosta, johon sisältyi suuri määrä tuotelajeja. Koska hinnaston ei katsottu olevan ajan tasalla, sen hintoihin sovellettiin korjauskerrointa, joka saatiin käyttämällä virallisia tilastoja ja markkinatietoihin pohjautuvia lisätietoja. Noudettuna lähettäjältä -hintojen saamiseksi vähennettiin jakelijoiden arvioitu voitto ja kuljetuskustannukset.

               4.2.2   Vientihinta

                     (170)

                     Koska thaimaalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin CIF-tuontihintoja koskevien tietojen perusteella ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle.

               4.2.3   Vertailu

                     (171)

                     Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen pohjalta vientihintaan tehtiin 5–9 prosentin oikaisu alaspäin rahtikustannusten ja vakuutusten huomioon ottamiseksi.

               4.2.4   Polkumyyntimarginaali

                     (172)

                     Komissio vertasi pyynnön esittäjän ilmoittamaa samankaltaisen tuotteen normaaliarvoa vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

                     (173)

                     Tällä perusteella komissio päätyi noin 33 prosentin suuruiseen polkumyyntimarginaaliin – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana.

                     (174)

                     Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               4.3   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

                     (175)

                     Mitä tulee polkumyynnin esiintymiseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tätä varten analysoitiin seuraavia seikkoja: Thaimaan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason välinen suhde ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

                     (176)

                     Jotta voitiin tarkastella Thaimaasta tulevan viennin todennäköistä kehitystä, jos toimenpiteet kumotaan, komissio käytti yhteistyön puuttuessa parhaita julkisesti saatavilla olevia tietolähteitä (yritysten verkkosivustot ja GTA-tilastot) sekä pyynnössä annettuja tietoja.

               4.3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Thaimaassa

                     (177)

                     Thaimaan osalta pyynnössä viitataan kolmeen tuottajaan. Lisäksi Thaimaan viranomaiset ovat tutkimuksen vireillepanon yhteydessä nimenneet 30 potentiaalista tuottajaa (79), joista kaksi on jo mainittu pyynnössä. Thaimaan tuotannonalan tuotannosta ja käyttämättömästä kapasiteetista annettiin kuitenkin vain osittaisia tietoja.

                     (178)

                     Alkuperäisessä tutkimuksessa kahdella thaimaalaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla, jotka vastasivat suurimmasta osasta Thaimaan vientiä, oli 38 prosentin eli 8 200 tonnin käyttämätön kapasiteetti. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan niiden liiketoiminnan koko ei ollut sittemmin juurikaan muuttunut (kumpikin yritys tuottaa lähes yksinomaan putkien liitos- ja muita osia).

                     (179)

                     Seuraavassa vaiheessa komissio tutki, olisivatko muut markkinat tällä välin voineet absorboida käyttämättömän kapasiteetin. Thaimaan kokonaisvienti vuonna 2011 – alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla – oli 16 506 tonnia. Vuonna 2017 viennin kokonaismäärä oli 18 610 tonnia eli noin 2 100 tonnia suurempi kuin vuonna 2011.

                     (180)

                     Komissio päätteli, että vain osa alkuperäisen tutkimuksen aikana vallinneesta ylimääräisestä kapasiteetista oli suunnattu muille markkinoille tullien käyttöönoton jälkeen. Kotimaiset markkinat ovat hyvin pienet (< 10 % myynnistä) eivätkä nekään olisi voineet absorboida käyttämätöntä kapasiteettia.

                     (181)

                     Näin ollen on todennäköistä, että suurin osa alkuperäisen tutkimuksen aikaisesta 8 200 tonnin käyttämättömästä kapasiteetista (22 prosenttia unionin kulutuksesta) on edelleen käytettävissä ja voidaan suunnata unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Vaikka varovasti oletettaisiin, että käyttämätön kapasiteetti supistui koko viennin kasvua vastaavasti, saatavilla oleva käyttämätön kapasiteetti olisi 6 100 tonnia eli 17 prosenttia unionin markkinoista.

                     (182)

                     Tämän perusteella komissio päätteli, että Thaimassa on huomattavasti käyttämätöntä kapasiteettia, minkä vuoksi on erittäin todennäköistä, että vientimäärät kasvavat huomattavasti, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan.

               4.3.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (183)

                     Huolimatta käytössä olevista polkumyyntitulleista Thaimaa harjoitti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana edelleen vientiä unioniin, ja sen markkinaosuus oli 4,5 prosenttia, mikä osoittaa, että unioni on edelleen houkutteleva markkina-alue ja vientikohde. Koska thaimaalaisten tuottajien kapasiteetin käyttöaste on alhainen, on erittäin todennäköistä, että thaimaalaiset viejät pyrkivät valtaamaan menettämäänsä markkinaosuutta takaisin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               4.3.3   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason suhde

                     (184)

                     Thaimaan vientitilastoista käy ilmi, että tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien keskimääräiset hinnat olivat unionia korkeammat lähes kaikilla muilla tärkeillä vientimarkkinoilla. Tämä hintaero voi johtua tuotevalikoiman eroista tai voimassa olevista toimenpiteistä. Koska thaimaalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio ei pysty luotettavasti arvioimaan näitä hintaeroja.

               4.3.4   Päätelmät

                     (185)

                     Tutkimuksessa kävi ilmi, että vienti Thaimaasta unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonnin määrä oli verrattain vähäinen unionin kulutukseen nähden, komissio otti lisäksi huomioon käyttämättömän kapasiteetin suuren määrän ja thaimaalaisten tuottajien aiemmat käytännöt.

                     (186)

                     Ottaen huomioon 4.3.1 ja 4.3.2 jaksossa tarkastellut tekijät komissio päätteli tämän vuoksi, että on todennäköistä, että vienti unioniin polkumyyntihinnoilla kasvaa merkittävästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               5.   VAHINKO

         5.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

                     (187)

                     Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmisti tarkastelujaksolla viisi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

                     (188)

                     Komissio määritti unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 33 000 tonnia unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella. Kuten 17 kappaleessa todetaan, otokseen valittujen unionin tuottajien osuus oli yli 70 prosenttia unionin kokonaistuotannosta.

               5.2   Unionin kulutus

                     (189)

                     Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla toteuttaman myynnin määrän ja Eurostatin Taric-tasolla ilmoittamien tietojen mukaisen unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaismäärän summana.

                     (190)

                     Tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutus unionissa kehittyi seuraavasti:

                        Taulukko 2

                        Unionin kulutus (tonnia)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kokonaiskulutus

                                 37 708

                                 36 835

                                 38 984

                                 39 186

                                 36 448

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    103

                                    104

                                    97

                                    Lähde: Eurostat Taric-tasolla, unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (191)

                     Unionin kulutus laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 3 prosenttia vuoteen 2014 verrattuna, kun se oli kasvanut vuosina 2016 ja 2017. Tempervalurautaisten liitos- ja muiden osien markkinat ovat kypsässä vaiheessa eikä niillä esiintynyt suuria vaihteluja tarkastelujakson aikana.

               5.3   Tuonti asianomaisista maista

         5.3.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

                     (192)

                     Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko tiettyjen asianomaisista maista peräisin olevien valurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

                     (193)

                     Kummastakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyä vähimmäistasoa suurempi. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

                     (194)

                     Alkuperäisessä tutkimuksessa kumulatiivinen arviointi katsottiin asianmukaiseksi ottaen huomioon vastaavat kilpailuolosuhteet näistä kahdesta maasta peräisin olevan tuonnin ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä eli samojen myyntikanavien kautta ja samoille asiakasryhmille. Komissio ei ole saanut näyttöä siitä, että tilanne olisi muuttunut tämän tutkimuksen osalta. Tämän vuoksi komissio katsoo, että nämä havainnot ovat edelleen päteviä.

                     (195)

                     Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti.

                     (196)

                     Thaimaan edustusto ja BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., joka on thaimaalainen tuottaja, esittivät, että tuonti Thaimaasta olisi jätettävä tarkastelun ulkopuolelle, koska vientimäärät ovat jatkuvassa laskussa ja koska kumulointi Kiinan tuonnin kanssa ei ole laillista eikä taloudellisesti perusteltavissa.

                     (197)

                     Komissio hylkäsi nämä väitteet, koska Eurostatin tarkkoja Taric-tason tietoja hyödyntävästä tutkimuksesta käy ilmi, että Thaimaasta peräisin olevan tuonnin vähenemisestä huolimatta tuonnin määrä on yli 5 prosenttia kokonaistuonnista ja näin olleen edelleen merkittävä, joten sitä voidaan käyttää kumulatiivisessa arvioinnissa perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               5.3.2   Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

                     (198)

                     Komissio määritti Kiinasta ja Thaimaasta unioniin suuntautuvan tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella Taric-tasolla ja tuonnin markkinaosuuden vertaamalla tätä tuontimäärää unionin kulutukseen (ks. taulukko 2).

                        Taulukko 3

                        Unionin tuonnin määrä (tonnia)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiina

                                 8 526

                                 8 161

                                 10 097

                                 9 682

                                 7 666

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    96

                                    118

                                    114

                                    90

                                 Thaimaa

                                 3 449

                                 2 322

                                 2 066

                                 1 745

                                 1 637

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    67

                                    60

                                    51

                                    47

                                 Asianomaiset maat

                                 11 975

                                 10 482

                                 12 163

                                 11 426

                                 9 302

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    88

                                    102

                                    95

                                    78

                                    Lähde: Eurostat Taric-tasolla, unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (199)

                     Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä asianomaisista maista unionin markkinoille supistui tarkastelujakson aikana 22 prosenttia.

                     (200)

                     Polkumyynnillä asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin markkinaosuus supistui 6 prosenttiyksikköä eli 32 prosentista 26 prosenttiin tarkastelujaksolla. Markkinaosuus pieneni pääasiassa vuodesta 2016 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti. Kehitys seurasi tuonnin kehitystä.

                        Taulukko 4

                        Unionin markkinaosuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiina

                                 23 %

                                 22 %

                                 26 %

                                 25 %

                                 21 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    115

                                    109

                                    93

                                 Thaimaa

                                 9 %

                                 6 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    69

                                    58

                                    49

                                    49

                                 Asianomaiset maat

                                 32 %

                                 29 %

                                 31 %

                                 29 %

                                 26 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    92

                                    80

                                    Lähde: Eurostat Taric-tasolla, unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (201)

                     Näin ollen Kiinasta ja Thaimaasta tuleva tuonti unioniin jatkui koko tarkastelujakson ajan voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta.

               5.3.3   Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinta

                     (202)

                     Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tuontitilastojen perusteella Taric-tasolla. Kiinasta ja Thaimaasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                        Taulukko 5

                        Tuontihinnat (euroa/tonni)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiinan tuontihinnat

                                 1 620

                                 2 011

                                 1 925

                                 2 166

                                 2 029

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    124

                                    119

                                    134

                                    125

                                 Thaimaan tuontihinnat

                                 2 171

                                 2 229

                                 2 128

                                 2 181

                                 2 152

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    98

                                    100

                                    99

                                 Asianomaiset maat

                                 1 779

                                 2 059

                                 1 960

                                 2 168

                                 2 050

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    110

                                    122

                                    115

                                    Lähde: Eurostat (Taric-taso).

                     (203)

                     Thaimaasta tulevan tuonnin hinnat pysyivät vakaina koko tarkastelujakson, mutta koska Kiinasta tuleva tuonti tapahtui aluksi vuonna 2014 paljon alhaisemmalla hintatasolla kuin Thaimaan tuonti, hintaero supistui tarkastelujakson loppua kohti.

               5.3.4   Hinnan alittavuus

                     (204)

                     Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

                                 —

                                 otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

                                 —

                                 Eurostatin ilmoittama, Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen CIF-tasolla ilmaistu tuontihinta, joka oli oikaistu tulohintaan sopimustulli ja tuonninjälkeiset kustannukset huomioon otettuna.

                     (205)

                     Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuotannonalan hinnasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                     (206)

                     Vertailu osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinnan alittavuuden marginaali unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 47 ja Thaimaasta 44 prosenttia.

                     (207)

                     Vaikka asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat hieman tarkastelujaksolla, lähinnä Kiinasta tulevan tuonnin hintojen nousun seurauksena, hinnan alittavuuden taso pysyi merkittävänä.

               5.4   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Thaimaasta tuleva tuonti

                     (208)

                     Muista kolmansista maista tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen markkinaosuus kehittyi seuraavasti:

                        Taulukko 6

                        Tuonnin markkinaosuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Indonesia

                                 2 %

                                 2 %

                                 4 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Brasilia

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 3 %

                                 Intia

                                 4 %

                                 4 %

                                 2 %

                                 3 %

                                 2 %

                                 Muut maat

                                 1 %

                                 2 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 Yhteensä

                                 10 %

                                 11 %

                                 11 %

                                 10 %

                                 10 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    110

                                    100

                                    100

                                    Lähde: Eurostat (Taric-taso).

                     (209)

                     Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla vakaana ja kasvoi tilapäisesti hieman vuosina 2015 ja 2016.

               5.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

         5.5.1   Yleisiä huomioita

                     (210)

                     Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

                     (211)

                     Kuten 17 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arviointiin käytettiin otantamenetelmää.

                     (212)

                     Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit.

                     (213)

                     Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit unionin tuotannonalan toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkastettujen kyselyvastausten perusteella.

                     (214)

                     Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella.

                     (215)

                     Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

                     (216)

                     Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

                     (217)

                     Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

               5.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

         5.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

            Taulukko 7

            Unionin tuotantomäärä (tonnia)

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                     Tuotantomäärä

                     30 629

                     28 438

                     32 052

                     32 312

                     33 025

                        Indeksi (2014 = 100)

                        100

                        93

                        105

                        105

                        108

                        Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (218)

                     Unionin tuotantomäärä kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia kulutuksen supistumisesta huolimatta.

                        Taulukko 8

                        Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti (tonnia)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuotantokapasiteetti

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                 55 840

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (219)

                     Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana tarkastelujakson aikana. Kapasiteettia rajoittava tekijä on hehkutusprosessi, joka edellyttää merkittäviä laitoksia (uunit) ja aikaa. Uuneja ei voida pysäyttää tai lämmittää nopeasti, ja ne kuluttavat runsaasti energiaa.

                        Taulukko 9

                        Unionin tuotantokapasiteetin käyttöaste

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kapasiteetin käyttöaste

                                 55 %

                                 51 %

                                 58 %

                                 58 %

                                 59 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    93

                                    105

                                    105

                                    108

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (220)

                     Unionin tuotantomäärän kasvun ansiosta kapasiteetin käyttöaste kasvoi 4 prosenttiyksikköä.

               5.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

                     (221)

                     Unionin tuottajien myyntimäärä unionin markkinoilla kasvoi tuotannon kasvua vastaavasti tarkastelujakson aikana 7 prosenttia, ja kulutuksen laskusta huolimatta tuottajat pystyivät hyötymään voimassa olevasta polkumyyntitullista.

                        Taulukko 10

                        Unionin myyntimäärä (tonnia)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin myynti

                                 21 459

                                 21 779

                                 22 216

                                 23 375

                                 23 043

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    104

                                    109

                                    107

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (222)

                     Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 6 prosenttiyksikköä eli 11 prosenttia tarkastelujaksolla, kun polkumyynnillä tapahtuva tuonti väheni samalla kaudella 22 prosenttia, ja se korvasi osan aiemmasta putkien liitos- ja muiden osien tuontimyynnistä.

                        Taulukko 11

                        Unionin markkinaosuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin markkinaosuus

                                 57 %

                                 59 %

                                 57 %

                                 60 %

                                 63 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    104

                                    100

                                    105

                                    111

                                    Lähde: Eurostat Taric-tasolla, unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               5.5.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

                     (223)

                     Työllisyys kokoaikavastaavina työntekijöinä ilmaistuna (FTE) seurasi unionin tuotantomäärän kasvua vain osittain, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala on rationalisoinut tuotantoprosessia ja parantanut tuottavuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                        Taulukko 12

                        Työllisyys kokoaikavastaavina (FTE)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Työllisyys kokoaikavastaavina (FTE)

                                 1 887

                                 1 889

                                 1 898

                                 1 908

                                 1 916

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    101

                                    101

                                    102

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (224)

                     Unionin tuotannonala pystyi parantamaan tuottavuutta, minkä vuoksi unionin tuotantomäärät kasvoivat enemmän kuin kokoaikavastaavina työntekijöinä (FTE) ilmaistu työllisyys.

                        Taulukko 13

                        Tuottavuus (tonnia/FTE)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuottavuus

                                 16,4

                                 15,2

                                 17,1

                                 17,1

                                 17,4

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    93

                                    104

                                    104

                                    106

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (225)

                     Tuottavuuden kasvu johtuu myös teollisista innovaatioista, kun roboteilla jatkuvasti korvataan tehdastyöntekijöitä, erityisesti työstämisessä ja lähetyksessä.

               5.5.2.4   Kasvu

                     (226)

                     Kuten taulukossa 2 esitetään, unionin kulutus supistui vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana yli 1 000 tonnia ja polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä väheni saman jakson aikana yli 2 000 tonnia. Unionin tuotannonala pystyi lisäämään myyntiään yli 1 000 tonnia ja näin hyötymään polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vähentymisestä.

               5.5.2.5   Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä

                     (227)

                     Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävällä tasolla, kuten 3 jaksossa selitetään.

                     (228)

                     Koska Kiinasta ja Thaimaasta polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä oli paljon pienempi kuin alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana, komissio päätteli, että polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli huomattavasti vähäisempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.

               5.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

         5.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

            Taulukko 14

            Keskimääräinen unionin myyntihinta tonnia kohden

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                     Keskimääräinen myyntihinta

                     4 483

                     4 453

                     4 341

                     4 270

                     4 284

                        Indeksi (2014 = 100)

                        100

                        99

                        97

                        95

                        96

                        Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (229)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 15

                        Unionin keskimääräiset tuotantokustannukset tonnia kohden

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräiset tuotantokustannukset

                                 3 171

                                 3 417

                                 3 193

                                 3 327

                                 3 308

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    108

                                    101

                                    105

                                    104

                                    Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (230)

                     Laskeva suuntaus johtuu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamasta paineesta markkinoilla.

                     (231)

                     Otantaan valittujen tuottajien keskimääräinen myyntihinta unionissa laski tarkastelujakson aikana 4 prosenttia, kun keskimääräiset tuotantokustannukset kasvoivat 4 prosenttia samalla kaudella, kuten jäljempänä esitetään.

                     (232)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset nousivat tarkastelujaksolla 5 prosenttia:

                        Taulukko 16

                        Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräiset työvoimakustannukset (euroa/kokoaikavastaava työntekijä)

                                 27 628

                                 28 306

                                 28 143

                                 28 001

                                 28 882

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    102

                                    102

                                    101

                                    105

                                    Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

               5.5.3.2   Varastot

                     (233)

                     Loppuvarastojen taso laski tarkastelujaksolla. Kaikkiaan ne pienenivät 33 prosenttia. Tämä vähennys johtuu siitä, että unionin tuottajat kehittivät sisäistä toimintaansa voidakseen järkeistää varastojen käyttöä ja näin vapauttaa toimintapääomaansa.

                        Taulukko 17

                        Varastot (tonnia)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Varastot

                                 5 103

                                 4 285

                                 4 124

                                 3 712

                                 3 433

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    84

                                    81

                                    73

                                    67

                                    Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

               5.5.3.3   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

            Taulukko 18

            Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                     2014

                     2015

                     2016

                     2017

                     Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                     Kannattavuus

                     11,2 %

                     8,9 %

                     10,7 %

                     8,7 %

                     8,5 %

                        Indeksi (2014 = 100)

                        100

                        80

                        96

                        78

                        76

                     Kassavirta (tuhatta euroa)

                     11 659

                     14 574

                     15 399

                     15 102

                     13 689

                        Indeksi (2014 = 100)

                        100

                        125

                        132

                        130

                        117

                     Investoinnit (tuhatta euroa)

                     4 251

                     6 554

                     6 755

                     7 172

                     4 409

                        Indeksi (2014 = 100)

                        100

                        154

                        159

                        169

                        104

                     Sijoitetun pääoman tuotto

                     32 %

                     27 %

                     29 %

                     24 %

                     24 %

                        Indeksi (2014 = 100)

                        100

                        83

                        90

                        74

                        74

                        Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (234)

                     Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosenttiosuutena tällaisen myynnin liikevaihdosta.

                     (235)

                     Kannattavuus laski tarkastelujaksolla 24 prosenttia, ja erityisesti vuoden 2016 jälkeen.

                     (236)

                     Nettokassavirta eli unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa kasvoi merkittävästi vuoteen 2016 asti mutta pienentyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja päätyi alemmalle tasolle mutta kuitenkin edelleen 17 prosenttia suuremmaksi kuin vuonna 2014.

                     (237)

                     Unionin tuottajien investointien kehitys vahvisti, että tuotannonala on erittäin pääomavaltainen. Merkittäviä investointeja on tehtävä, jotta voidaan noudattaa entistä tiukempia ympäristövaatimuksia ja tasapainottaa henkilöstökustannusten kasvua korvaamalla tuotannossa tarvittavaa henkilöstöä roboteilla. Investointien vähentyminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuodesta 2015 lähtien johtuu yhden otokseen valitun tuottajan aikataulusta/hyväksymismenettelystä eikä ole osoitus mistään kehityssuuntauksen muutoksesta. Itse asiassa unionin tuottajat katsovat, että tarvitaan huomattavia lisäinvestointeja, jotta riittävät kannattavuustasot voidaan säilyttää vastaisuudessa.

                     (238)

                     Unionin tuotannonalan investointien tuotto, voitto prosentteina varojen nettokirjanpitoarvosta, laski tarkastelujaksolla 26 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että tuotantoresursseihin sijoitetun pääoman arvo on kasvanut verrattuna vain hieman supistuvaan voittoon, joka saatiin tarkastelujakson aikana.

                     (239)

                     Koska otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto olivat riittäviä, ne pystyivät yleensä hankkimaan pääomaa tarvittaviin pääomamenoihinsa. Jotkin unionin tuottajat havaitsivat kuitenkin suurempia vaikeuksia pääoman hankinnassa, kun toimenpiteiden jatkamisesta ja tulevista investoinnista oli epävarmuutta.

               5.6   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

                     (240)

                     Lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto toukokuussa 2013 käynnisti asianomaisista maista tulevan tuonnin laskusuuntauksen tarkastelujakson aikana. Unionin tuotannonalan keskimääräisiin myyntihintoihin verrattuna alhaisempiin hintoihin tulevan tuonnin vähentyminen lievitti kielteisiä vaikutuksia unionin markkinoilla.

                     (241)

                     Tämä puolestaan paransi osaltaan unionin tuotannonalan tilannetta tarkastelujaksolla, kun toipuminen polkumyynnin aiemmista vahingollisista vaikutuksista tuli mahdolliseksi.

                     (242)

                     Tämä mahdollisti unionin tuotanto- ja myyntimäärien kasvun, positiivisen kassavirran ja investointien tuoton sekä terveen – vaikkakin heikkenevän – kannattavuuden.

                     (243)

                     Vaikka unionin tuotannonala onkin enimmäkseen elpynyt aiemmasta vahingosta ja vaikuttaa pystyvän säilyttämään nykytilansa pitkällä aikavälillä, se on edelleen haavoittuvassa asemassa unionin markkinoilla vallitsevien erittäin rajallisten kasvumahdollisuuksien ja jatkuvan hintapaineen vuoksi.

                     (244)

                     Lisäksi tuotannonalan huomattava pääomaintensiivisyys tekee sen erittäin herkäksi myyntimäärien tai yksikköhinnan laskulle.

                     (245)

                     Edellä esitetyn osalta komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               5.7   Vahingon toistumisen todennäköisyys

                     (246)

                     Komissio päätteli johdanto-osan 245 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta ja Thaimaasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuneen vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

                     (247)

                     Tässä yhteydessä komissio tarkasteli asianomaisten maiden tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

               5.7.1   Käyttämätön kapasiteetti

                     (248)

                     Kuten 182 ja 162 kappaleessa pääteltiin, asianomaisissa maissa on merkittävää käyttämätöntä kapasiteettia. Tutkimuksessa ei havaittu mitään merkkejä siitä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimainen kysyntä asianomaisissa maissa tai millään muiden kolmansien maiden markkinoilla kasvaisi lähitulevaisuudessa ja absorboisi tämän käyttämättömän kapasiteetin.

               5.7.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (249)

                     Kuten 165–183 kappaleessa selitetään, unionin markkinat ovat houkuttelevat asianomaisten maiden vientiä harjoittaville tuottajille.

                     (250)

                     Tämä vahvistui kesäkuun 2016 ja kesäkuun 2017 välisenä aikana, kun Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi merkittävästi sen jälkeen, kun Jinan Meiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen polkumyyntitulli kumottiin tilapäisesti. Kyseinen tuottaja kaksinkertaisti unioniin suuntautuvan halpatuontinsa vuoden 2017 ensimmäisellä neljänneksellä edelliseen vuosineljännekseen ja koko tarkastelujakson osalta vuoden ensimmäisen neljänneksen tavanomaiseen määrään verrattuna.

                     (251)

                     Tämän perusteella voidaan todeta, että jos toimenpiteet eivät ole käytössä, asianomaisten maiden vientiä harjoittavat tuottajat kasvattavat todennäköisesti voimakkaasti tuontimääriään ja markkinaosuuksiaan unionin markkinoilla unionin tuotannonalan myyntihinnat merkittävästi alittavilla polkumyyntihinnoilla.

               5.7.3   Vaikutus unionin tuotannonalaan

                     (252)

                     Voimassa olevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi vahingon koitumiseen unionin tuottajille. Kun Kiinasta ja Thaimaasta todennäköisesti tulisi suuri määrä tuontia polkumyyntihintoihin, unionin tuotannonalan olisi huomattavasti vähennettävä tuotantoaan, mikä alentaisi kannattavuustasoa nopeasti.

                     (253)

                     Unionin tuotannonalan herkkyys tuotantomäärien tai myyntihintojen laskulle johtaisi hyvin nopeasti sen kannattavuuden ja muita suoritusindikaattoreiden heikkenemiseen.

                     (254)

                     Putkien liitos- ja muiden osien tuotanto on pääomavaltaista teollisuutta. Valimon toimintaa varten tarvitaan suuria tiloja, joihin kuuluu uuneja, kaavauslaitteita sekä galvanointi- ja hehkutuslinjoja. Lisäksi robotit, joita tarvitaan ihmistyövoiman korvaamiseen, jotta voidaan hallita unionin kasvavia työvoimakustannuksia, ovat erittäin kalliita. Yhden ainoan sellaisen automaattikoneen hankinta, jota käytetään tietyn tyyppisen liitososan kierteittämiseen, voi maksaa jopa 1 miljoonaa euroa. Tämä on erittäin merkittävä menoerä suhteessa tuotannonalan tyypilliseen liikevaihtoon ja voittoon.

                     (255)

                     Käyttöomaisuuteen tarvittavat jatkuvat investoinnit eivät olisi enää perusteltuja, ja jo hankittujen sijoitusvarojen takaisinsaaminen olisi epävarmaa. Tämä voisi johtaa tehtaiden sulkemiseen ja sen seurauksena työpaikkojen menetykseen ja tuotannonalan mahdolliseen häviämiseen.

               5.8   Päätelmät

                     (256)

                     Toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin siihen, että asianomaisista maista polkumyynnillä vahinkoa aiheuttaviin hintoihin tuleva tuonti lisääntyisi merkittävästi, mikä johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuvan merkittävän vahingon toistumiseen.

               6.   UNIONIN ETU

         6.1   Johdanto

                     (257)

                     Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, tukkukauppiaiden, vähittäiskauppiaiden ja käyttäjien edut.

                     (258)

                     Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, ettei toimenpiteiden käyttöönotto ole unionin edun vastaista. Lisäksi tässä tutkimuksessa – joka on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, eli siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa – voidaan arvioida, onko nykyisillä polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.

                     (259)

                     Tämän perusteella tutkittiin, voitaisiinko päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa olisi unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja siitä aiheutuva vahinko toistuu.

               6.2   Unionin tuotannonalan etu

                     (260)

                     Tutkimuksessa tuli esiin, että jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy, sillä olisi todennäköisesti merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonalan tilanne heikkenisi nopeasti myyntimäärien ja -hintojen alentuessa, mikä johtaisi kannattavuuden voimakkaaseen pienenemiseen. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden hyödyntää kokonaan potentiaaliaan unionin markkinoilla, joilla vallitsevat tasavertaiset toimintaedellytykset.

                     (261)

                     Tämän vuoksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa on unionin tuotannonalan edun mukaista.

               6.3   Tuojien etu

                     (262)

                     Kuten 20 kappaleessa mainitaan, komissio valitsi otokseen kolme tuojaa ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa. Yksikään niistä ei ilmoittautunut.

                     (263)

                     Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että kun otetaan huomioon tuojien voitot ja toimituslähteet, toimenpiteiden käyttöönoton mahdollinen negatiivinen vaikutus tuojiin ei olisi kohtuuton.

                     (264)

                     Tässä tutkimuksessa komissio ei ole saanut mitään näyttöä, joka viittaisi vastakkaiseen, joten voidaan vahvistaa, että tällä hetkellä voimassa olevilla toimenpiteillä ei ole ollut merkittävää kielteistä vaikutusta tuojien taloudelliseen tilanteeseen eikä toimenpiteiden jatkuminen vaikuttaisi tuojiin kohtuuttomasti.

               6.4   Käyttäjien etu

                     (265)

                     Komissio otti yhteyden kaikkiin tiedossa oleviin käyttäjiin, joita pyydettiin toimimaan yhteistyössä. Yksikään käyttäjä ei toiminut yhteistyössä.

                     (266)

                     Tässä tutkimuksessa ei ole saatu mitään näyttöä, joka viittaisi siihen, että voimassa olevat toimenpiteet olisivat vaikuttaneet niihin kielteisesti. Matalan hinnan vuoksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen osuus uuden rakennuksen tai laitoksen kokonaiskustannuksista on myös vähäinen.

                     (267)

                     Tällä perusteella vahvistettiin, ettei nykyisin voimassa olevilla toimenpiteillä ollut merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen ja ettei toimenpiteiden jatkuminen vaikuttaisi niihin kohtuuttomasti.

               6.5   Päätelmät

                     (268)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta ja Thaimaasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa.

               7.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

                     (269)

                     Polkumyynnin ja vahingon toistumista sekä unionin etu koskevien komission tekemien päätelmien perusteella olisi pidettävä voimassa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, joita sovelletaan Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien kierteitettyjen tempervalurautaisten ja pallografiittivalurautaisten putkien liitos- ja muiden osien tuonnissa.

                     (270)

                     Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella polkumyyntitoimenpiteet on tarkoitus pitää voimassa. Niille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia näistä päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

                     (271)

                     Huomautuksia ei esitetty säädetyssä 25 päivän määräajassa.

                     (272)

                     Asetuksen (EU) 2018/1046 (80) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

                     (273)

                     Tässä asetuksessa määriteltyjä yrityskohtaisia polkumyyntitulleja sovelletaan ainoastaan näiden yritysten eli erikseen mainittujen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen (erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina) nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, sen valmistaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

                     (274)

                     Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimen muutoksesta tai uuden tuotanto- tai myyntiyksikön perustamisesta johtuvat) on toimitettava viipymättä komissiolle (81), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot. Mukana on oltava erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

                     (275)

                     Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla

               1   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevia sellaisia kierteitettyjä tempervalurautaisia ja pallografiittivalurautaisia putkien liitos- ja muita osia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7307 19 10 (Taric-koodi 7307191010) ja ex 7307 19 90 (Taric-koodi 7307199010), lukuun ottamatta puserrusliitinten runkoja, joissa käytetään ISO DIN 13 -metriikan säiettä, ja muokattavaksi soveltuvasta raudasta tehtyjä kierteitettyjä pyöreitä liitäntärasioita, joissa ei ole kantta.

               2   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

                           Maa

                           Yritys

                           Tulli (%)

                           Taric-lisäkoodi

                           Kiina

                           Hebei Jianzhi Casting Group Ltd – Yutian County

                           57,8

                           B335

                           Jinan Meide Casting Co., Ltd – Jinan

                           39,2

                           B336

                           Qingdao Madison Industrial Co., Ltd –Qingdao

                           24,6

                           B337

                           Hebei XinJia Casting Co., Ltd – XuShui County

                           41,1

                           B338

                           Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd – Xizhaotong Town

                           41,1

                           B339

                           Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd – Linyi City

                           41,1

                           B340

                           China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd – Taigu County

                           41,1

                           B341

                           Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd – Yutian County

                           41,1

                           B342

                           Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd – LangFang, Hebei

                           41,1

                           B343

                           Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd –Hongqiao Town, Yutian County

                           41,1

                           B344

                           Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd – Tangshan

                           41,1

                           B345

                           Taigu Tongde Casting Co., Ltd – Nanyang Village, Taigu

                           41,1

                           B346

                           Kaikki muut yritykset

                           57,8

                           B999

                           Thaimaa

                           BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd – Samutsakorn

                           15,5

                           B347

                           Siam Fittings Co., Ltd – Samutsakorn

                           14,9

                           B348

                           Kaikki muut yritykset

                           15,5

                           B999

               3   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

               4   Komissio voi muuttaa 2 kohtaa sisällyttääkseen siihen uuden vientiä harjoittavan tuottajan ja osoittaakseen kyseiselle tuottajalle asianmukaisen painotetun polkumyyntitullin, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin mutta alkuperäisen tutkimuksen otokseen sisältymättömiin yrityksiin, jos jokin uusi Kiinan kansantasavallassa tai Thaimaassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että

                           a)

                           se ei ole vienyt unioniin 1 kohdassa kuvattua tuotetta 1 päivän tammikuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2011 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’,

                           b)

                           se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa tai Thaimaassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, ja

                           c)

                           joko se on tosiasiallisesti vienyt tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.

               5   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku. Siinä on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt kierteitetyt tempervalurautaiset tai pallografiittivalurautaiset putkien liitos- ja muut osat (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomaisessa maassa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 2019.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  EUVL L 129, 14.5.2013, s. 1.

            (3)  EUVL C 398, 28.10.2016, s. 57.

            (4)  EUVL L 166, 29.6.2017, s. 23.

            (5)  EUVL L 193, 19.7.2016, s. 115.

            (6)  EUVL L 7, 12.1.2018, s. 39.

            (7)  EUVL L 44, 15.2.2019, s. 6.

            (8)  EUVL C 268, 12.8.2017, s. 4.

            (9)  EUVL C 162, 8.5.2018, s. 11.

            (10)  No. t18.007227.

            (11)  No. t19.001077.

            (12)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

            (13)  Raportti, 2 luku, s. 6–7.

            (14)  Raportti, 2 luku, s. 10.

            (15)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (16)  Raportti, 2 luku, s. 20 ja 21.

            (17)  Raportti, 3 luku, s. 41, 73–74.

            (18)  Raportti, 6 luku, s. 120–121.

            (19)  Raportti, 6 luku, s. 122–135.

            (20)  Raportti, 7 luku, s. 167 ja 168.

            (21)  Raportti, 8 luku, s. 169–170, 200–201.

            (22)  Raportti, 2 luku, s. 15 ja 16; 4 luku, s. 50 ja 84; 5 luku, s. 108 ja 109.

            (23)  Suunnitelma on kokonaisuudessaan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön (MIIT) verkkosivustolla: http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

            (24)  Raportti, 14 luku, s. 358: 51 prosenttia yksityisistä ja 49 prosenttia valtion omistuksessa olevista yrityksistä tuotannon osalta ja 44 prosenttia valtion omistuksessa olevista ja 56 prosenttia yksityisistä yrityksistä kapasiteetin osalta.

            (25)  https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e.

            (26)  Tällainen oli esimerkiksi yksityisen yrityksen Rizhao ja valtion omistuksessa olevan yrityksen Shandong Iron and Steel yhteenliittymä vuonna 2009. Ks. Beijing steel report, s. 58.

            (27)  Ks. http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/DispatchAction.do?efFormEname=ECTM40&key=VzQMM1oxUTACY1BnAGdWN1A0AmJSNlNgVWdUZwVhADIAEw9ADBcCMgobUhUFElIw (sivulla käyty 27 päivänä maaliskuuta 2019).

            (28)  Raportti, 5 luku, s. 100 ja 101.

            (29)  Raportti, 2 luku, s. 26.

            (30)  Raportti, 2 luku, s. 31 ja 32.

            (31)  Ks.https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU.

            (32)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17); johdanto-osan 64 kappale.

            (33)  http://www.jihuachina.com/index.php/home/zx/detail/id/453/gid/501/eid/3035 (sivulla käyty 27 päivänä maaliskuuta 2019) ja http://www.meide-casting.com/news/428.html (sivulla käyty 27 päivänä maaliskuuta 2019).

            (34)  Raportti, 6 ja 12 luku.

            (35)  Raportti, 4 luku, s. 41, 42 ja 83.

            (36)  Raportti, III osa, 14 luku, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

            (37)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

            (38)  Raportti, 14 luku, s. 347.

            (39)  Ks. esimerkiksi terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman osa IV/6.

            (40)  Ks. http://www.qhdb.com.cn/Newspaper/Show.aspx?id=196215 (sivulla käyty 29 päivänä maaliskuuta 2019).

            (41)  The 13th Five-Year Plan for Economic and Social Development of the People's Republic of China (2016–2020), http://en.ndrc.gov.cn/newsrelease/201612/P020161207645765233498.pdf.

            (42)  Raportti, 14 luku, s. 349.

            (43)  Raportti, 14 luku, s. 352.

            (44)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27.3.2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamisesta, annettu 16.2.2013.

            (45)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17); johdanto-osan 56 kappale.

            (46)  DS395 – China – Measures related to the exportation of various raw materials (ks. Raportti, 12 luku, s. 299).

            (47)  Ks. Raportti, 14 luku, s. 365 ja 12 luku, s. 303.

            (48)  Ks. Raportti, 8 luku, s. 178 ja 12 luku, s. 278.

            (49)  Ks. Raportti, 12 luku, s. 270, 272 ja 273.

            (50)  Raportti, 14 luku, s. 375 ja 376.

            (51)  Raportti, 6 luku, s. 138–149.

            (52)  Raportti, 9 luku, s. 216.

            (53)  Raportti, 9 luku, s. 213–215.

            (54)  Raportti, 9 luku, s. 209–211.

            (55)  Raportti, 13 luku, s. 332–337.

            (56)  Raportti, 13 luku, s. 336.

            (57)  Raportti, 13 luku, s. 337–341.

            (58)  Raportti, 6 luku, s. 114–117.

            (59)  Raportti, 6 luku, s. 119.

            (60)  Raportti, 6 luku, s. 120.

            (61)  Raportti, 6 luku, s. 121–122, 126–128, 133–135.

            (62)  Raportti, ks. edellinen alaviite.

            (63)  Raportti, luku 14, s. 362–3, jossa luetellaan EU:n kaupan suojatoimenpidetutkimuksia (jotka koskevat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tiettyjä raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tiettyjä orgaanisella aineella pinnoitettuja terästuotteita) sekä Australian, Kanadan, Intian tai Yhdysvaltojen viranomaisten toteuttamia kaupan suojatoimenpidetutkimuksia.

            (64)  Raportti, luku 6, s. 127, erityisesti IMF:n arvion osalta.

            (65)  Raportti, 6 luku, s. 121–122, 126–128, 133–135.

            (66)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (67)  Jos tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ei tuoteta yhdessäkään maassa, jossa kehityksen taso on vastaava, voidaan harkita tarkastelun kohteena olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille kuuluvan tuotteen tuotantoa.

            (68)  www.bvdinfo.com.

            (69)  Yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti HS-koodin 2716 00. Tämä tieto ei kuitenkaan ole merkityksellinen määritettäessä arvoja nimenomaan sähköä koskevien tilastojen pohjalta.

            (70)  Yksi vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti HS-koodin 2711 11. Tämä tieto ei kuitenkaan ole merkityksellinen määritettäessä arvoja nimenomaan maakaasua koskevien tilastojen pohjalta.

            (71)  United States Department of Commerce, International Trade Administration (Yhdysvaltojen kauppaministeriö, kansainvälisen kaupan osasto) A-570-032, 21. lokakuuta 2016.

            (72)  https://data.go.th/DatasetDetail.aspx?id=d986842c-b30a-4ed3-b329-9e248a7d5096&AspxAutoDetectCookieSupport=1.

            (73)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, s. 131.

            (74)  https://www.egat.co.th/en/images/annual-report/2017/egat-annual-eng-2017.pdf, s. 18.

            (75)  https://www.energir.com/en/major-industries/conversion-factors/.

            (76)  Ei-luottamukselliset liitteet B-17 ja B-19: pyynnössä esitetään todisteet siitä, että verkkosivujen mukaan Kiinan 30:stä tiedossa olleesta tuottajasta kuuden tuottajan yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on vähintään 310 000 tonnia.

            (77)  Saatavilla osoitteesta: http://www.gtis.com/gta/.

            (78)  Muualle luokittelemattomat.

            (79)  Thaimaalaiset tuottajat, jotka vievät unioniin HS-koodiin 7307 19 kuuluvaa tuotetta. Vaikka tähän alanimikkeeseen kuuluu myös muita tuotteita, valtaosa tähän alanimikkeeseen kuuluvasta viennistä on valuraudasta valmistettuja liitos- ja muita osia.

            (80)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

            (81)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, B-1049 Brussels, Belgium.