title: Komission Täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1662, annettu 1 päivänä lokakuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
                  2.10.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 252/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/1662,
         annettu 1 päivänä lokakuuta 2019,
         lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:
         1.   MENETTELY

         1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

                     (1)

                     Neuvosto otti huhtikuussa 2007 asetuksella (EY) N:o 452/2007 (2) käyttöön 9,9–38,1 prosentin suuruiset lopulliset polkumyyntitullit Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa; joulukuussa 2010 neuvosto otti asetuksella (EU) N:o 1243/2010 (3) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Since Hardware (Guangzhou) Co:n tuottamien silityslautojen tuonnissa perusasetuksen 5 artiklan mukaisen uuden tutkimuksen jälkeen, jäljempänä ’alkuperäiset tutkimukset’.

                     (2)

                     Toimenpiteitä muutettiin tammikuussa 2010 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 77/2010 (4) perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen uutta viejää koskevan tarkastelun jälkeen.

                     (3)

                     Toimenpiteitä muutettiin maaliskuussa 2010 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 270/2010 (5) perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen.

                     (4)

                     Neuvosto otti syyskuussa 2010 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 805/2010 (6) uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan, valmistamien silityslautojen tuonnissa unionin tuomioistuimen asiassa C-141/08 P (7) antaman tuomion noudattamisen edellyttämänä toimenpiteenä.

                     (5)

                     Neuvosto otti lokakuussa 2012 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 987/2012 (8) uudelleen käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien yrityksen Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd valmistamien silityslautojen tuonnissa unionin tuomioistuimen asiassa T-274/07 (9) antaman tuomion noudattamisen edellyttämänä toimenpiteenä.

                     (6)

                     Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen neuvosto jatkoi heinäkuussa 2013 täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 695/2013 (10) toimenpiteiden voimassaoloa viidellä vuodella Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuonnin osalta ja kumosi Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavat toimenpiteet.

               1.2   Tarkastelupyynnöt

                     (7)

                     Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (11) julkaisemisen jälkeen komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, jäljempänä ’tarkastelupyyntö’.

                     (8)

                     Pyynnön esittivät 20 päivänä huhtikuuta 2018 kolme unionin tuottajaa (Colombo New Scal SpA, Rörets Polska Sp. z o.o. ja Vale Mill (Rochdale) Ltd), jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, joiden osuus silityslautojen kokonaistuotannosta unionissa on yli 50 prosenttia.

                     (9)

                     Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

               1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

                     (10)

                     Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 19 päivänä heinäkuuta 2018 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla Euroopan unionin virallisessa lehdessä asiaa koskevan ilmoituksen (12), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

               1.4   Tutkimus

         1.4.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

                     (11)

                     Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2017 ja 31 päivän joulukuuta 2017 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2014 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

               1.4.2   Asianomaiset osapuolet

                     (12)

                     Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, EU:n tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille.

                     (13)

                     Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

               1.4.3   Otanta

                     (14)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

               1.4.3.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

                     (15)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti unionin tuottajien otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Otokseen kuului neljä unionin tuottajaa, joilla oli EU:ssa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurin edustava myynti- ja tuotantomäärä, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Näiden neljän yrityksen osuus unionin tuotannonalan tuotannosta ja myynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli 55 prosenttia. Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

                     (16)

                     Yksi unionin tuottaja, joka ei sisältynyt alustavaan otokseen, ilmoitti tukevansa väliaikaista otantaa. Muita huomautuksia ei esitetty. Sen vuoksi alusta otos vahvistettiin. Otoksen katsottiin edustavan unionin tuotannonalaa.

                     (17)

                     Yksi otokseen valituista unionin tuottajista ei myöhemmin toimittanut vastausta kyselylomakkeeseen ja jätettiin sen vuoksi unionin tuottajien otoksen ulkopuolelle. Jäljelle jääneiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta ja -myyntimäärästä oli yli 50 prosenttia, joten otoksen katsottiin edelleen edustavan unionin tuotannonalaa.

               1.4.3.2   Tuojia koskeva otanta

                     (18)

                     Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin osallistumaan tutkimukseen. Osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan toimittamalla komissiolle tiedot, joita pyydetään vireillepanoilmoituksen liitteessä II.

                     (19)

                     Yksikään EU:ssa toimiva etuyhteydetön tuoja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

               1.4.3.3   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

                     (20)

                     Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa Euroopan unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

                     (21)

                     Yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toimittanut pyydettyjä tietoja eikä toiminut tutkimuksessa yhteistyössä vireillepanoilmoituksessa vahvistettujen määräaikojen puitteissa.

                     (22)

                     Komissio ilmoitti Kiinan kansantasavallan edustustolle, että koska kiinalaiset viejät/tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, se aikoi soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä päätelmänsä polkumyynnin ja vahingon jatkumisesta tai toistumisesta kiinalaisten viejien/tuottajien osalta käytettävissä olevien tietojen perusteella.

               1.4.4   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

                     (23)

                     Komissio lähetti kyselylomakkeet Kiinan viranomaisille ja neljälle otokseen valitulle unionin tuottajalle. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen. Kolme otokseen valittua unionin tuottajaa toimitti vastauksen kyselylomakkeeseen.

                     (24)

                     Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asianomaisten osapuolten toimitiloihin:
                     Unionin tuottajat:

                                 —

                                 Colombo New Scal SpA, Italia

                                 —

                                 Rörets Polska Spółka z o.o., Puola ja AB Rörets Industrier, Ruotsi

                                 —

                                 Vale Mill (Rochdale) Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta.

               1.4.5   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

                     (25)

                     Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. Saadakseen tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Asianmukaisten lähteiden osalta komissio kehotti kaikkia asianomaisen maan tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta.

                     (26)

                     Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta. Annetuissa määräajoissa ei saatu vireillepanoilmoituksen liitteessä III vaadittuja tietoja eikä huomautuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan käytön asianmukaisuudesta.

                     (27)

                     Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se voi joutua valitsemaan asianmukaisen edustavan maan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon.

                     (28)

                     Komissio ilmoitti 6 päivänä syyskuuta 2018 muistiolla, jäljempänä ’6 päivänä syyskuuta päivätty muistio’, asianomaisille osapuolille niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät silityslautojen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi kolme mahdollista edustavaa maata: Brasilia, Serbia ja Turkki.

                     (29)

                     Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio vastaanotti huomautuksia yhdeltä pyynnön esittäjistä.

                     (30)

                     Kuten 105 ja 106 kappaleessa selitetään, komissio vastasi kyseiseltä pyynnön esittäjältä saatuihin huomautuksiin toisessa, normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä lähteitä koskevassa 26 päivänä lokakuuta 2018 päivätyssä muistiossa, jäljempänä ’26 päivänä lokakuuta päivätty muistio’. Komissio esitti 26 päivänä lokakuuta päivätyssä muistiossa tuotannontekijöiden luettelon ja päätteli, että tässä vaiheessa Turkki oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia. Huomautuksia ei saatu.

               1.4.6   Myöhempi menettely

                     (31)

                     Komissio ilmoitti 4 päivänä heinäkuuta 2019 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä.

                     (32)

                     Komission päätelmien vastaisia huomautuksia ei esitetty.

               2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

         2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

                     (33)

                     Tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kohteena oleva tuote, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’, on Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat silityslaudat, riippumatta siitä ovatko ne vapaasti seisovia ja ovatko ne höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla varustettuja, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jotka tällä hetkellä kuuluvat CN-koodeihin ex 3924 90 00, ex 4421 99 99, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (Taric-koodit 3924900010, 4421999910, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051).

               2.2   Samankaltainen tuote

                     (34)

                     Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisten tutkimusten tavoin, että Kiinassa ja edustavassa maassa Turkissa tuotetuilla ja niiden kotimarkkinoilla myydyillä silityslaudoilla ja unionin tuotannonalan tuottamilla ja EU:n markkinoilla myymillä silityslaudoilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset.

                     (35)

                     Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

               3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         3.1   Alustavat huomiot

                     (36)

                     Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

                     (37)

                     Yksikään kiinalaisista viejistä/tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Ne eivät toimittaneet mitään tietoja tai näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista väitetyistä merkittävistä vääristymistä. Yksikään vientiä harjoittavista tuottajista ei myöskään vastannut kyselylomakkeeseen.

                     (38)

                     Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä ottaneet kantaa pyynnön esittäjien esittämässä asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, kuten komission yksikköjen valmisteluasiakirjaan ”Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (13), jäljempänä ’raportti’.

                     (39)

                     Komissio ilmoitti 27 päivänä heinäkuuta 2018 Kiinan kansantasavallan edustustolle, että koska kiinalaiset viejät/tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, se aikoi tehdä päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät voivat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi niitä esittämään huomautuksia. Kiinan kansantasavallan edustusto ei esittänyt huomautuksia.

                     (40)

                     Näin ollen perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä esitettävät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät perustuvat käytettävissä olleisiin tietoihin, erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin ja jäsenvaltioiden komissiolle perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoittamiin tietoihin perustuviin tilastoihin, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, sekä Kiinan tullin virallisen tietokannan vientitietoihin perustuviin tilastoihin, jäljempänä ’ Kiinan tietokanta’. Lisäksi komissio käytti muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä, kuten Global Trade Atlas -tietokantaa (14), jäljempänä ’GTA’, ja Orbis Bureau van Dijk -tietokantaa (15), jäljempänä ’Orbis’.

               3.2   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

         3.2.1   Normaaliarvo

                     (41)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihi
                        n”.

                     (42)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteell
                        a” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voitto
                        a”.

                     (43)

                     Kuten jäljempänä 4.2 kohdassa selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

               3.2.2   Merkittävien vääristymien esiintyminen

         3.2.2.1   Johdanto

                     (44)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:

                                 —

                                    kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat;

                                 —

                                    valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin;

                                 —

                                    syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

                                 —

                                    konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

                                 —

                                    palkkakustannusten vääristyminen;

                                 —

                                    mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomi
                                    a”.

                     (45)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a alakohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkastelun kohteena olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta todettaisiin merkittävien vääristymien esiintyminen. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos Kiinan perustuslakiin kirjattu nk. sosialistisen markkinatalouden käsite ja koko oikeusjärjestelmä antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä.

                     (46)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisest
                        i”.

                     (47)

                     Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Komissio on aiemmin laatinut asiaa koskevan raportin. Raportissa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemian sektorilla). Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa.

                     (48)

                     Pyynnön esittäjien pyynnössä tuettiin väitteitä, jotka koskivat 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä ja jotka mainitaan raportissakin, etenkin terässektorin osalta, koska pyynnön esittäjien mukaan teräksen osuus silityslautojen tuottajien kokonaistuotantokustannuksista on vähintään 40 prosenttia.

                     (49)

                     Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

                     (50)

                     Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia eivätkä toimittaneet olemassa olevaa tai raportissa esitettyä näyttöä tukevaa tai sen kumoavaa uutta näyttöä.

               3.2.2.2   Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

                     (51)

                     Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään kansantalouden johtavana voimana, ja valtion tehtävänä on varmistaa sen lujittaminen ja kasvu (16). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomainen toimeksianto. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (17).

                     (52)

                     Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelm
                        ä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasem
                        a” (18). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta ovat olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menevät selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta, jonka rajoissa vapaat markkinavoimat toimivat.

                     (53)

                     Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (19). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

                     (54)

                     Yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa tuodaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.2.5 kohta) (20).

                     (55)

                     Taloudellisten resurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. Myös 3.2.2.8 kohta) (21). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ne eivät pyri maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa, vaan niin, että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (22).

                     (56)

                     Sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (23). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteisiin ja laajuuteen. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (24).

                     (57)

                     Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen merkittävä valtion puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen vapaiden markkinavoimien toiminnan kanssa, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista (25).

               3.2.2.3   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

                     (58)

                     Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

                     (59)

                     Kuten aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa valtion omistajuuden osalta todettiin, Kiinassa on mahdollisesti suuri määrä silityslautojen tuottajia. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet alasta mitään tietoja ja koska ala on luonteeltaan hajanainen, on vaikea tehdä yleisiä päätelmiä alan omistussuhteista. Pyynnön esittäjät totesivat kuitenkin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettyjen tuotantopanosten toimittajien osalta, että teräksen osuus silityslautojen tuottajien tuotantokustannuksista on 40–60 prosenttia. Sen vuoksi teräksen hinnat ovat merkittävä kustannustekijä silityslautojen tuotantoprosessissa. Merkittävä osuus terässektorista on Kiinan valtion omistuksessa, kuten komissio toteaa raportissaan. Joukko merkittäviä tuottajia on valtion omistuksessa, ja joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020) (26) esimerkkeinä 12. viisivuotissuunnitelmakauden saavutuksista (esim. Baosteel, Anshan Iron and Steel ja Wuhan Iron and Steel). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta niistä Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (27). Sen vuoksi silityslautojen tärkeimmän tuotannontekijän tuotanto on suuressa määrin valtion omistuksessa ja valtio puuttuu sen toimintaan.

                     (60)

                     Valtion määräysvaltaan liittyen valtio ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin, myös niihin, jotka valmistavat silityslautoja ja niiden osia. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon, mikä tarkoittaa, että valtiolla on tiettyä määräysvaltaa kiinalaisten yritysten suhteen (28). Tekijöitä, jotka viittaavat tällaiseen valtion määräysvaltaan silityslautojen tuotannonalan ja niiden tuotantopanoksia toimittavan tuotannonalan yrityksissä, käsitellään tarkemmin 3.2.2.4 kohdassa. Etenkin yhden merkittävän silityslaudoissa käytetyn tuotantopanoksen eli hitsattujen teräsputkien, joiden osuus kokonaisvalmistuskustannuksista on 25–30 prosenttia, osalta komissio on aiemmin todennut valtion puuttumisen toimintaan myös silloin, kun tuotantoyritykset eivät olleet valtion omistuksessa tai olivat vain osittain valtion omistuksessa, mikä tarkoittaa sitä, että liiketoimintapäätöksiä ei tehdä markkinasignaalien perusteella (29). Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että valtio puuttuu Kiinassa merkittävästi hitsattujen teräsputkien sektorin, joka on silityslautojen tuottajien merkittävä toimittaja, toimintaan ja vaikuttaa tuottajien kustannuksiin.

                     (61)

                     Valtion poliittista valvontaa ja ohjausta silityslautojen tuotantosektorilla ja terässektorilla, joka on tuotantopanosten tärkein toimittaja, koskeva analyysi esitetään 3.2.2.4 ja 3.2.2.5 kohdassa. Koska valtion määräysvalta ja toimintaan puuttuminen on kyseisillä aloilla voimakasta, kuten mainituissa kohdissa selitetään, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat silityslautojen tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

                     (62)

                     Sen vuoksi komissio päätteli, että silityslautojen ja niiden keskeisten toimittajien markkinoista Kiinassa vastasivat merkittävässä määrin yritykset, joihin kohdistui Kiinan valtion omistajuutta, määräysvaltaa tai poliittista valvontaa tai ohjausta. Lisäksi komissio päätteli, että silityslautojen keskeisten teräskomponenttien markkinoista vastasivat suurelta osin yritykset, jotka toimivat viranomaisten omistuksessa ja määräysvallassa tai niiden poliittisen valvonnan tai ohjauksen alaisina.

               3.2.2.4   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

                     (63)

                     Kiinan valtio voi puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska se on edustettuna yrityksissä. Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat merkittävä kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan (30) mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Kiinan kommunistinen puolue on kuitenkin ainakin vuodesta 2016 lähtien pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta periaatteesta, jonka mukaan sillä on oikeus valvoa liiketoimintapäätöksiä valtion omistamissa yrityksissä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (31). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (32). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, myös silityslautoja valmistavalla sektorilla. Näin ollen vahvistetaan, että näitä sääntöjä sovelletaan myös silityslautojen tuottajiin ja niiden tuotantopanosten toimittajiin.

                     (64)

                     Esimerkiksi Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat henkilötasolla päällekkäisiä hallintoelimen kanssa ainakin yhden silityslautojen tuottajan (Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd.) osalta, jolla on johtava asema markkinoilla sekä tuotanto- että vientitoiminnassa (33). Komissio totesi, että yrityksen hallintoneuvoston puheenjohtaja ja toimitusjohtaja oli Guangzhoun kunnassa kansan neuvoa-antavan komitean ja Guangzhou Huadun alueen kansan neuvoa-antavan komitean pysyvän komitean jäsen (34).

                     (65)

                     Nämä tekijät viittaavat suoraan valtion puuttumiseen toimintaan muun muassa Kiinan kommunistisen puolueen läsnäololla ja osallistumisella sekä Kiinan viranomaisten puuttumiseen silityslautojen hintoihin ja tuotantokustannuksiin.

                     (66)

                     Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.8 kohta) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen vääristävät markkinoita edelleen (35). Etenkin silityslautojen teräsosien osalta komissio havaitsi viimeaikaisissa tutkimuksissa, että kiinalaisten terästuotteiden valmistajien päätöksentekoprosessien ja valtion ja varsinkin Kiinan kommunistisen puolueen välillä on tiivis yhteys (36).

                     (67)

                     Kaiken edellä esitetyn perusteella ja koska yhteistyötä ei esiintynyt eikä edellä esitettyjä alustavia päätelmiä vastustettu, komissio päätteli tässä vaiheessa, että valtion läsnäolo yrityksissä, silityslautojen tuotantosektorilla sekä rahoitussektorilla ja muilla tuotantopanosten sektoreilla yhdessä 3.2.2.3 kohdassa ja sen jälkeisissä kohdissa kuvattujen puitteiden kanssa antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

               3.2.2.5   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

                     (68)

                     Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (37).

                     (69)

                     Komissio totesi, että vaikka silityslautojen valmistusta koskevia alakohtaisia julkisia politiikkoja ja/tai politiikka-asiakirjoja ei suoranaisesti vaikuttanut olevan olemassa, yleiset keskeiset suunnitteluasiakirjat koskivat kuitenkin myös silityslautojen tuotantoa, kuten myös silityslautoja koskevassa kiinalaisessa markkinatutkimuksessa vahvistetaan (38). Mainitussa tutkimuksessa analysoidaan alan kehitystä 13. viisivuotissuunnitelman toteutumisen pohjalta.

                     (70)

                     Kuten pyynnön esittäjät totesivat, tämän lisäksi 40–60 prosenttia silityslautojen tuotantokustannuksista syntyy niiden tuotannossa käytetyistä erilaisista teräksisistä tuotantopanoksista. Myös muut raaka-aineet kuten kemialliset tuotantopanokset (vaahtomuovit, muovit, maalit ja päällysteet) sekä tekstiilipanokset (puuvillakangas) vaikuttavat silityslautojen tuotannon kustannus- ja hintarakenteeseen. Komissio havaitsi merkittävää valtion puuttumista toimintaan silityslautojen tuotannossa käytettävien raaka-aineiden osalta (39). Valtava määrä julkisia politiikka-asiakirjoja ja toimenpiteitä voi vaikuttaa markkinavoimien vapaaseen toimintaan kyseisten raaka-aineiden markkinoilla ja siten silityslautojen osien hintoihin ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuskustannuksiin.

                     (71)

                     Teräs kuuluu esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelman 2016–2020 (13. terästeollisuuden viisivuotissuunnitelma) piiriin. Suunnitelma kattaa lähes kaikki tuotannonalan kehittämisen näkökohdat, esimerkiksi terästehtaiden tuotantokapasiteettiin liittyvät tavoitteet, päivittämisen ja tehokkaan tarjonnan varmistamisen, uudelleenjärjestelyt, taloudellisen tuen, määrälliset tavoitteet ja maantieteellisen sijainnin. Vastaavasti petrokemian ja kemian teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020) säännellään tiukasti kemikaalisektoria, ja suunnitelma kattaa polkupyörien elementtien tuottamiseen käytettyjä raaka-aineita, kuten kumit, maalit ja muovit.

                     (72)

                     Terässektorille on lisäksi ominaista valtion omistamien yritysten suuri osuus (ks. (59) kappale). Teräksen tiukka sääntely tulee esiin lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on ”Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi” (40).

                     (73)

                     Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (41), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan rauta ja teräs kannustettavina tuotannonaloina. Luettelossa kannustetaan etenkin kehittämään ja käyttämään teknologiaa terästuotteiden suorituskyvyn ja laadun parantamiseksi ja niiden päivittämiseksi, mukaan luettuna muttei yksinomaisesti autoihin tarkoitetut erikoislujat teräslevyt, joiden vetolujuus on vähintään 600 MPa, korkean suorituskyvyn putkijohtoteräs öljyn ja kaasun siirtämiseen, erikoislujat leveät ja paksut teräslevyt laivoja varten, laivanrakennusteräs, keskipaksut levyt, joiden vetolujuus on vähintään 420 MPa, rakennuksia, siltoja ja muita rakenteita varten, teräs suurinopeuksisia ja raskaita lasteja varten tarkoitetuille rautateille, matalan ydinhäviön ja korkean magneettisen induktion piiteräs, korroosion- ja kulutuksenkestävä teräs, resursseja säästävä ruostumaton seosteräs (moderni ferriittinen ruostumaton teräs, ruostumaton dupleksiteräs ja typellä stabiloitu ruostumaton teräs), erityiset terästangot ja valssilangat korkean suorituskyvyn perusosiin (korkean suorituskyvyn pyörästöt, vähintään luokan 12,9 pultit, erikoislujat jouset ja pitkäikäiset laakerit) ja korkealaatuiset erikoisteräksestä taotut materiaalit (työkaluteräs ja muottiteräs, ruostumaton teräs ja teräs koneita varten). Luettelon sovellettavuus vahvistettiin hiljattaisessa tiettyjä Kiinasta peräisin olevia raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyvalmisteita koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (42).

                     (74)

                     Myös kemiansektorilla valtion puuttuminen toimintaan on voimakasta Kiinassa. Ensinnäkin sille on ominaista, että yrityksistä valtaosa on valtion omistamia. Jotkin Kiinan suurimmista kemianalan yrityksistä ovat valtion omistamia, ja kemian yritysten varoista merkittävä osa on valtion omistuksessa (43). Toiseksi valtio valvoo kemianteollisuutta lukuisilla suunnittelu- ja sääntelyasiakirjoilla, jotka on laadittu peräkkäisillä lainsäädäntökausilla ja hallintovirastoissa kaikilla hallinnon tasoilla. Kaikkia näitä suunnittelutoimenpiteitä sovelletaan hallinnon eri tasoilla harkinnanvaraisesti, valvotusti ja järjestelmällisesti, ja valtio tarkistaa niitä säännöllisesti (44).

                     (75)

                     Kuten komission raportissa todetaan, yleinen suunnitteluasiakirja, jolla kemian sektoria hallinnoidaan, on petrokemian ja kemian teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), jonka MIIT hyväksyi 18 päivänä lokakuuta 2016. Sillä ohjataan petrokemian ja kemian teollisuuden kehitystä kaudella 2016–2020 kansallisen 13. viisivuotissuunnitelman ja Made in China 2025 -suunnitelman mukaisesti. Mainitussa suunnitelmassa asetetaan kehitystavoitteet ja annetaan teollisuussegmenteittäin ohjeita tuotantotavoitteiksi sekä määrätään valtion määräysvallasta tuotantokapasiteetin ja yritysten päätösten suhteen (45). Suunnitelman soveltamisalaan kuuluu useita silityslautojen tuotannossa käytettäviä tuotantopanoksia, muun muassa maalit ja päällystysmateriaalit epoksin ja polyesterin sekoitusten muodossa (46). Valtio hallinnoi jälkimmäisten tuotteiden markkinoita provinssitasolla, esimerkiksi Hebein provinssissa petrokemian teollisuuden kehitystä Hebeissä koskevalla 13. viisivuotissuunnitelmalla, jossa kuvataan tiettyjen alasektoreiden kehitysmahdollisuuksia, mukaan lukien kapasiteetin valvonta (ja joka kattaa maalit ja polyesterit) (47).

                     (76)

                     Kiinan valtio hallinnoi myös toista silityslautojen tuotannon tuotantopanosta, puuvillatekstiiliä, suunnitteluasiakirjoilla ja etenkin 13. tekstiiliteollisuuden kehittämisen yleisellä viisivuotissuunnitelmalla. Tällä suunnitelmalla pyritään tehostamaan puuvillan tuontikiintiöiden hallinnointia; lisäämään kiintiöiden käyttöastetta; täyttämään tekstiiliyritysten korkealaatuisen puuvillan tarpeet; luomaan linkki varastopuuvillan pohjahinnan ja kotimaisen ja ulkomaisen spot-hinnan välille varastopuuvillan menekin nopeuttamiseksi; kehittämään puuvillan hinnan muodostamismekanismia, puuvillan tavoitehinnan hintatukipolitiikkaa ja puuvillan kaupan korjaavia toimenpiteitä (48). Nämä toimintalinjat on otettu huomioon alakohtaisissa ohjeasiakirjoissa, muun muassa Kiinan puuvillatekstiiliteollisuuden liiton laatimassa puuvillatekstiiliteollisuuden kehittämisen 13. viisivuotissuunnitelmassa. Viimeksi mainitussa suunnitelmassa vahvistetaan puuvillateollisuuden kehitystavoitteet vuodeksi 2020, mukaan lukien myyntimäärien, voittojen ja viennin lisääminen sekä tuotantotavoitteet (49). Samassa suunnitelmassa kehotetaan lisäämään markkinoiden sääntelyä valtion laatimien merkittävien teollisuudenalojen kehittämistä koskevien ohjeistavien lausuntojen mukaisesti, etenkin muuttamalla jalostuskaupan sääntelyä puuvillatekstiilin tuotannon mukaisesti tai varmistamalla yhdenmukaisuus valtion muuttamien ja laatimien asiaan liittyvien teollisuuskatalogien kanssa (50).

                     (77)

                     Kuten edellä mainituista suunnitteluasiakirjoista käy ilmi, vaikuttaa siltä, että Kiinan viranomaiset ohjailevat markkinoiden kehitystä sekä silityslautojen tuotantosektorilla että hyvin suurelta osin silityslautojen tuotannon keskeisten tuotantopanosten tuotantosektoreilla monenlaisilla politiikan välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät muun muassa seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, kapasiteetin hallinta, tuotevalikoima ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa (51). Kiinan teräs- ja kemiansektorin nykyiset ylikapasiteettiongelmat ovat selkeä osoitus Kiinan viranomaisten politiikan vaikutuksista ja niistä johtuvista vääristymistä näillä aloilla (52). Vääristymät puolestaan vaikuttavat silityslautojen keskeisten osien hintoihin ja vääristävät osaltaan niiden tuotantokustannuksia, joita ei enää voida pitää markkinapohjaisina.

                     (78)

                     Tiivistettynä komissio totesi, että Kiinan viranomaiset harjoittavat julkista politiikkaa, joka vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin silityslautojen valmistusteollisuudessa etenkin vaikuttamalla vapaisiin markkinavoimiin aloilla, jotka toimittavat silityslautojen kaikki osat.

               3.2.2.6   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

                     (79)

                     Asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen mukaan Kiinan konkurssijärjestelmä ei toteuta riittävästi omia päätavoitteitaan eli selvitä oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja eikä turvaa velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien määrä on edelleen tunnetusti alhainen verrattuna maan talouden kokoon, eikä vähiten siksi, että maksukyvyttömyysmenettelyissä on useita puutteita, jotka hankaloittavat käytännössä konkurssi-ilmoitusten tekemistä. Lisäksi valtiolla on maksukyvyttömyysmenettelyissä edelleen vahva ja aktiivinen rooli, ja se vaikuttaa usein suoraan menettelyn tulokseen (53).

                     (80)

                     Omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat myös erityisen ilmeisiä suhteessa maan omistajuuteen ja maankäyttöoikeuksiin Kiinassa (54). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. On olemassa säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Nämä säännökset jätetään kuitenkin säännöllisesti huomiotta, ja tietyt ostajat saavat maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (55). Lisäksi viranomaisilla on maata jakaessaan usein poliittisia tavoitteita, esimerkiksi taloudellisten suunnitelmien täytäntöönpano (56).

                     (81)

                     Kiinan talouden muiden alojen tapaan silityslautojen tuotantosektorilla noudatetaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännän syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös silityslautojen tuotantosektoriin. Lisäksi aiemmassa tutkimuksessa kävi ilmi, että maankäyttöoikeuksiin liittyi valtion vääristymiä (57). Tässä tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi kyseiset havainnot kyseenalaisiksi. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa.

               3.2.2.7   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

                     (82)

                     Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä täysin Kiinassa, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina ei ole ratifioinut useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkään niitä, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (58). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen yhdistys ei kuitenkaan ole riippumaton viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on vähäistä (59). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaille. Tämän tuloksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (60). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

                     (83)

                     Myös silityslautojen tuotannonalaan ja sen keskeisten osien toimittajiin, mukaan lukien teräs-, kemian- ja tekstiilisektorit, sovelletaan edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siis silityslautojen tuotantosektorin tuotantoon sekä suoraan (palkkakustannusten osuus silityslautojen tuotantokustannuksista on 15–35 prosenttia) että välillisesti (pääoman tai tuotantopanosten hankkiminen yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa työlainsäädäntöjärjestelmää Kiinassa).

                     (84)

                     Sen vuoksi komissio päätteli, että palkkakustannukset olivat vääristyneet silityslautojen tuotantosektorilla ja niiden keskeisten osien valmistussektorilla.

               3.2.2.8   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

                     (85)

                     Yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa kohdistuu useita vääristymiä.

                     (86)

                     Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista valtion omistamien pankkien (61) vahva asema; rahoitusta myöntäessään nämä pankit ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (62) ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin tehdessään pankit noudattavat nimenomaista oikeudellista velvoitetta hoitaa liiketoimintaansa kansantalouden ja sosiaalisen kehittämisen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (63). Tähän yhdistyy täydentäviä sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta aloille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin tärkeiksi aloiksi (64).

                     (87)

                     Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa.

                     (88)

                     Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä eri syistä, esimerkiksi siksi, että riskinarviointiin vaikuttaa yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus. Vaikuttaa voimakkaasti siltä, että Kiinan luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia.

                     (89)

                     Tämän tuloksena lainananto painottuu valtion omistuksessa oleville yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät suhteet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

                     (90)

                     Toiseksi, lainanoton kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina sijoitusten kasvun kannustamiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön, ja sijoitusten tuotot ovat yhä pienempiä. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmän mekanismit eivät seuraile normaaleja kaupallisia reaktioita.

                     (91)

                     Kolmanneksi, vaikka korkoprosentit vapautettiin nimellisesti lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään ole tulosta vapaista markkinavoimista, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, sillä sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja sitä kautta pääoman liikakäyttöön.

                     (92)

                     Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa osoittaa pääoman kohdentamisen heikkenevää tehokkuutta, eikä nähtävissä ole luotonannon kiristymistä, mitä voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Tilanteessa, jossa velkariski kasvaa, Kiinan valtio on valinnut maksukyvyttömyystilanteiden välttämisen. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

                     (93)

                     Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät systeemiset ongelmat ja vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

                     (94)

                     Silityslautojen tuottajat tai niiden raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten toimittajat saavat myös hyötyä tästä rahoitusjärjestelmästä. Tutkimuksessa ei itse asiassa tullut esille mitään, minkä vuoksi silityslautojen tuotantosektoriin sovellettaisiin sääntöjä, jotka eivät ole osa yleistä valtion merkittävää puuttumista rahoitusjärjestelmään. Järjestelmä johtaa merkittäviin vaikutuksiin kaikilla lopputuotteen ja keskeisten osien tuotannon tasoilla.

                     (95)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaiset silityslautojen tuottajat saivat sellaisten laitosten myöntämää rahoitusta, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai eivät muutoin toimi valtiosta riippumattomasti.

               3.2.2.9   Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

                     (96)

                     Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.2.2–3.2.2.5 kohdassa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden toimialoja. Sama pätee 3.2.2.6–3.2.2.8 kohdassa ja raportin B osassa kuvattuihin tuotannontekijöihin.

                     (97)

                     Komissio muistuttaa, että silityslautojen tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Kun silityslautojen tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Tuotantopanosten toimittajat esimerkiksi työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista tai pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla. Tässä tutkimuksessa ei saatu päinvastaista näyttöä.

                     (98)

                     Tämän seurauksena tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää. Myös kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Eli tuotantopanos on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä, joihin kohdistuu merkittäviä vääristymiä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

               3.2.2.10   Päätelmät

                     (99)

                     Edellä 3.2.2.2–3.2.2.9 kohdassa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja erityisesti nimenomaan silityslautojen tuotantosektorilla (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

                     (100)

                     Näin ollen komissio määritti laskennallisen normaaliarvon pelkästään vääristymättömiin hintoihin tai viitearvoihin perustuvien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella, kuten seuraavassa kohdassa esitetään.

               3.2.3   Edustava maa

         3.2.3.1   Kriteerien analyysi

                     (101)

                     Edustava maa valittiin seuraavien kriteereiden perusteella:

                                 —

                                 taloudellisen kehityksen taso samanlainen kuin Kiinassa. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (65) perusteella samanlainen kuin Kiinalla;

                                 —

                                 kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta;

                                 —

                                 asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa;

                                 —

                                 jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

                     (102)

                     Kuten 28 kappaleessa todetaan, 6 päivänä syyskuuta päivätyssä muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se oli yksilöinyt kolme mahdollista edustavaa maata, jotka olivat Brasilia, Serbia ja Turkki, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan muita maita. Ainoastaan yksi pyynnön esittäjistä esitti huomautuksia, tuki Turkin valintaa ja esitti perusteita Brasilian ja Serbian valintaa vastaan. Mitään muuta maata ei ehdotettu.

               3.2.3.2   Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

                     (103)

                     Brasilia, Serbia ja Turkki on kaikki luokiteltu maiksi, joiden taloudellisen kehityksen taso vastaa Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne kaikki ”ylemmän keskitulotason” maiksi.

               3.2.3.3   Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto edustavassa maassa

                     (104)

                     Maailmassa ei ole monia maita, jotka tuottavat tarkastelun kohteena olevaa tuotetta. Analysoituaan käytettävissä olevia tietoja ja etenkin GTA- ja Orbis-tietokannoista saatuja tietoja komissio yksilöi Brasilian, Serbian ja Turkin mahdollisiksi edustaviksi maiksi tässä tutkimuksessa.

                     (105)

                     Yksi pyynnön esittäjistä toimitti huomautuksia, joiden mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannon ja kotimaisen kulutuksen taso Brasiliassa ja Serbiassa eivät ole merkityksellisiä. Pyynnön esittäjä väitti, että näiden maiden tuottajat hankkivat tarkastelun kohteena olevaa tuotetta Kiinasta täydentääkseen omaa tuotantoaan.

                     (106)

                     Komissio vastasi näihin väitteisiin toteamalla, että pyynnön esittäjä ei toimittanut mitään näyttöä tuotannon tasosta kyseisissä maissa eikä mitään perusteluja sille, miksi kyseistä tasoa ei pitäisi pitää merkityksellisenä. Koska päinvastaista näyttöä ei ollut, komissio vahvisti käytettävissä olevien tietojen perusteella, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan mainituissa kolmessa maassa, ja hylkäsi väitteen.

               3.2.3.4   Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

                     (107)

                     Komissio analysoi huolellisesti kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, joka koskivat tuotannontekijöitä kaikissa kolmessa mahdollisessa edustavassa maassa ja huomautti seuraavaa:

                                 —

                                 Komissio analysoi kaikkien 6 päivänä syyskuuta päivätyssä muistiossa lueteltujen raaka-aineiden tuontitilastot Brasiliassa, Serbiassa ja Turkissa. Komissio vahvisti, että kaikki kolme maata toivat kaikkia olennaisia raaka-aineita tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                                 —

                                 Turkin ja Serbian energiatilastot (66) (sähkön ja kaasun hinnat muille kuin kotitalousasiakkaille) olivat helposti saatavilla Eurostatista. Turkin (67) ja Brasilian (68) osalta samanlaiset tiedot olivat saatavilla myös asiasta vastaavilta kyseisten maiden viranomaisilta.

                                 —

                                 Kansainvälisen työjärjestön (69) (ILO) tilastoista saatiin tietoja kuukausipalkoista valmistussektorilla ja viikoittaisista työtunneista kaikissa kolmessa maassa. Samanlaiset tiedot Turkista vuodelta 2016 olivat julkisesti saatavilla myös Turkin tilastolaitoksen verkkosivuilla. Lisäksi tiedot Turkin ja Serbian vähimmäispalkoista vuodelta 2015 olivat saatavilla Eurostatista.

                     (108)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly tuotannontekijöihin. Näin ollen komissio tutki, oliko edellä mainituissa kolmessa maassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia, joiden rahoitustiedot olisivat julkisesti saatavilla.

                     (109)

                     Tähän käytettiin Orbis-tietokantaa. Koska silityslautojen tuotanto ei yleensä ole alkutuotantoa, valintaa varten määritettiin useita NACE (70)-koodeja:

                                 —

                                 2434 Teräslangan veto

                                 —

                                 2512 Metalliovien ja -ikkunoiden valmistus

                                 —

                                 2599 Muu metallituotteiden valmistus

                                 —

                                 2751 Sähköisten kodinkoneiden valmistus

                                 —

                                 2752 Sähköistämättömien kodinkoneiden valmistus

                                 —

                                 3299 Muu valmistus.

                           Nämä koodit liittyvät tarkastelupyynnön perusteella komission tiedossa oleviin silityslautojen tuottajiin ja tiettyihin aiempiin 1–6 kappaleessa mainittuihin tutkimuksiin.

                     (110)

                     Edellä mainitun selvityksen perusteella luettelossa mainituista maista (Argentiina, Brasilia, Kolumbia, Ecuador, Malesia, Meksiko, Peru, Venäjä, Serbia, Etelä-Afrikka, Thaimaa ja Turkki), joissa tuotetaan silityslautoja ja joiden taloudellinen kehitys vastaa Kiinan kehitystä, yksilöitiin 433 toiminnassa olevaa yritystä, joiden rahoitustiedot olivat saatavilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Käytettävissä olevien tietojen mukaan näyttää siltä, että vain seuraavat viisi yritystä tuottavat silityslautoja:

                        Taulukko 1

                        Luettelo yrityksistä

                                 Maa

                                 Silityslautoja tuottavat yritykset

                                 Tietolähde

                                 Verkkosivusto (*1)

                                    BRASILIA

                                 1.

                                 Metalurgica Mor SA

                                 Orbis

                                 www.mor.com.br

                                 2.

                                 Tramontina Teec SA.

                                 Orbis

                                 www.tramontina.com.br/en/about

                                    SERBIA

                                 3.

                                 Preduzece Blist Doo Valjevo

                                 Orbis

                                 www.blist.rs/eng-metalna-galanterija.html

                                    TURKKI

                                 4.

                                 Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi

                                 Orbis

                                 www.smsarayli.com.tr/tr/index.asp

                                 5.

                                 Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi

                                 Orbis

                                 evincelik.com.tr/en/company-profile/

                     (111)

                     Asianomaisille osapuolille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia tästä luettelosta ja lisätä siihen yrityksiä, jotka toimivat mahdollisessa edustavassa maassa ja joiden tiedot ovat julkisesti saatavilla. Valittujen yritysten luetteloa koskevia huomautuksia ei esitetty.

                     (112)

                     Komission analyysistä kävi ilmi, että Serbiassa toimiva yritys myi vain kahta eri silityslautojen mallia ja että Brasiliassa toimivat yritykset myivät silityslautojen lisäksi monia muita tuotteita, joiden osuus niiden liikevaihdosta ja hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksista oli todennäköisesti paljon suurempi. Sen vuoksi komissio päätteli, että näiden yritysten käytettävissä olevat luvut eivät edustaisi riittävästi silityslautojen myynnistä aiheutuvia kustannuksia.

                     (113)

                     Sen sijaan komissio totesi, että turkkilaiset yritykset myivät monen tyyppisiä silityslautoja ja että ne myivät vähemmän muita tuotteita, joten komissio katsoi, että näiden yritysten käytettävissä olevat luvut olisivat todennäköisesti tarkempia silityslautojen tuotannon ja myynnin suhteen ja asianmukaisempia korvattaessa tiedot vääristymättömillä tiedoilla ja lisättäessä kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

               3.2.3.5   Edustavaa maata koskevat päätelmät

                     (114)

                     Edellä esitetyn perusteella Turkki täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana. Komissio ilmoitti 26 päivänä lokakuuta päivätyssä muistiossaan asianomaisille osapuolille aikeestaan käyttää Turkkia edustavana maana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei saatu.

                     (115)

                     Näin ollen komissio käytti Turkin ja seuraavien yritysten tietoja:

                                 —

                                 Konya Sarayli Madeni Esya Imalat Pazarlama Sanayi Ve Ticaret Limited Sirketi;

                                 —

                                 Evin Celik Esya Tel Cekme Sanayi Ticaret Anonim Sirketi

                           tuotanto- ja myyntikustannusten määrittämiseksi asianmukaisessa edustavassa maassa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

               3.2.4   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto

                     (116)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan toisen kohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voitto
                        a”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

                     (117)

                     Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Sen vuoksi komissio määritti tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella tuotannollisten yleiskulujen (71) osuuden kokonaiskustannuksista prosentteina ilmaistuna. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen tuotantokustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisiille yleiskuluille sen mukaan, mitä mallia tuotettiin.

                     (118)

                     Vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämisessä komissio käytti kyseisten kahden turkkilaisen yrityksen rahoitustietoja vuodelta 2017.

                     (119)

                     Komissio käytti Orbisissa vuonna 2017 ilmoitettuja kyseisten kahden yrityksen painotettuja keskimääräisiä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa.

               3.2.5   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

                     (120)

                     Komissio totesi 26 päivänä lokakuuta päivätyssä muistiossa, että voidakseen määrittää laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA:n tietoja määrittääkseen kaikkien raaka-aineisiin liittyvien tuotannontekijöiden vääristymättömät kustannukset. Komissio käytti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton ja yleiskulujen määrittämiseen Turkin tilastolaitoksen työvoima- ja rahoitustietoja (Orbis-tietokanta) 115 kappaleessa mainituista kahdesta turkkilaisesta yrityksestä.

               3.2.6   Tuotannontekijät

                     (121)

                     Normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti komissio analysoi kaikki tuotannontekijöistä käytettävissä olevat tiedot ja päätti käyttää seuraavia lähteitä ja arvoja:

                        Taulukko 2

                        Silityslautojen tuotannontekijät

                                 Tuotannontekijä

                                 HS-koodi

                                 Yksikkökohtainen tuontiarvo

                                 Tietolähde

                                    Raaka-aineet

                                 Epoksi-/polyesteriseos

                                 3206 49

                                 2,75 euroa/kg

                                 GTA (*2)

                                 Polypropeeni

                                 3902 10

                                 1,08 euroa/kg

                                 GTA

                                 Hopeaepoksi-/epoksihartsijauhe

                                 3907 30

                                 2,20 euroa/kg

                                 GTA

                                 Vaahtomuovi (paksuus 4,6 mm)

                                 3921 13

                                 6,47 euroa/kg

                                 GTA

                                 Vaahtomuovi (polyuretaani 25 kg/m3)

                                 3921 13

                                 6,47 euroa/kg

                                 GTA

                                 Muovikelmu

                                 3923 21

                                 3,66 euroa/kg

                                 GTA

                                 Muoviosat

                                 3926 30

                                 8,31 euroa/kg

                                 GTA

                                 Puuvilla

                                 5208 52

                                 2,74 euroa/kg

                                 GTA

                                 Kudotut puuvillakankaat (joissa on 60 % puuvillaa ja 40 % polyesteriä)

                                 5210 51

                                 6,73 euroa/kg

                                 GTA (*3)

                                 Kylmävalssatut tuotteet (raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut tuotteet)

                                 7209 17

                                 0,51 euroa/kg

                                 GTA

                                 Metallilevyt

                                 7211 23

                                 0,59 euroa/kg

                                 GTA

                                 Lanka (6 mm, 8 mm)

                                 7217 10

                                 0,87 euroa/kg

                                 GTA

                                 Lanka (4,75 mm)

                                 7217 20

                                 1,37 euroa/kg

                                 GTA

                                 Lanka (pyöreä kylmävedetty 6–7 mm)

                                 7217 90

                                 2,24 euroa/kg

                                 GTA

                                 Teräsputket (22 x 0,8 x 1 190  mm)

                                 7306 30

                                 1,23 euroa/kg

                                 GTA

                                 Teräsputket (13 x 0,6 x 2 830  mm)

                                 7306 61

                                 1,17 euroa/kg

                                 GTA

                                    Työvoima

                                 Työvoimakustannukset

                                 (ei sovelleta)

                                 5,84 euroa/tunti

                                 Turkin tilastolaitos (*4)

                                    Energia

                                 Sähkö

                                 Osuus mitätön

                                 Maakaasu

                                 Osuus mitätön

               3.2.6.1   Raaka-aineet

                     (122)

                     Silityslaudat ovat yleensä kovaa kapeaa levyä, jonka päällä voi silittää vaatteita tai liinavaatteita. Laudan suojana on lämpöä kestävä päällys, ja siinä on usein kokoontaitettavat jalat. Tämän tarkastelun kohteena olevan tuotteen määritelmän mukaan ne voivat olla myös höyrynimutoiminnolla, lämpötoiminnolla ja puhallustoiminnolla varustettuja ja niissä voi olla hihalaudat ja muita osia. Silityslautojen pääasiallinen raaka-aine on metalli, yleensä teräs (metallilevy, -putket ja -lanka). Muita silityslautojen tuotannossa käytettäviä raaka-aineita ovat maalit/pinnoitteet, muoviosat, vaahtomuovi ja kangas.

                     (123)

                     Kustannusrakenne vaihtelee tuotettavan laudan tyypin mukaan, esimerkiksi laadukkaimmat silityslaudat tehdään eri materiaaleista kuin perusmallit. Komissio käytti silityslautojen tuotannossa käytettävien tuotannontekijöiden erittelemisessä tarkastelupyynnössä annettuja tietoja. Kuten edellä mainitaan, yksikään asianomaisista osapuolista ei esittänyt tältä osin huomautuksia. Kaikkien raaka-aineiden osalta vääristymätön yksikköhinta määritettiin kaikista kolmansista maista paitsi Kiinasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edustavaan maahan suuntautuvan tuonnin keskimääräisen hinnan perusteella, sellaisena kuin se on kirjattu GTA:han. Tuontia Kiinasta ei otettu huomioon maassa esiintyvien merkittävien vääristymien vuoksi (ks. 4.2 kohta).

                     (124)

                     Normaaliarvon määrittämiseksi komission menetelmän mukaisesti näihin tuontihintoihin olisi lisättävä Turkkiin tuotujen tuotannontekijöiden ja raaka-aineiden tuontitullit sekä kotimaan kuljetuskustannukset. Tulokseksi saataisiin korkeampi normaaliarvo, koska tuontitullit kohottaisivat tuotannontekijöiden tuontihintoja. Näin ollen tuloksena olisi myös vielä korkeampi polkumyyntimarginaali. Kun otetaan huomioon 137 ja 138 kappaleessa esitetty päätelmä ja tämän tutkimuksen luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että tuontitulleja ja kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen.

               3.2.6.2   Työvoima

                     (125)

                     Turkin tilastolaitos julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti uusimpia saatavilla olevia tilastoja (2016) (72), jotka koskivat valmistusteollisuuden keskimääräistä tuntipalkkaa useissa NACE REV 2:n koodeissa (käytännössä 25, 27 ja 32; palkkoja koskevat tiedot ovat saatavilla vain kaksinumerotasolla), joiden piiriin silityslautojen tuotanto määritettiin.

                     (126)

                     Vuoden 2016 keskimääräistä kuukausiarvoa oikaistiin asianmukaisesti inflaation huomioon ottamiseksi käyttämällä Turkin tilastolaitoksen julkaisemaa kotimaista tuottajahintaindeksiä (73).

               3.2.6.3   Energia

                     (127)

                     Tarkastelupyynnön mukaan tuotantoprosessin aikana käytetyn energian (sähkö ja maakaasu) määrä ei ole merkittävä. Koska tutkimuksessa ei tullut esiin mitään tietoja, jotka olisivat olleet ristiriidassa tämän väitteen kanssa, väite hyväksyttiin ja tässä tutkimuksessa energiakustannuksia pidettiin vähäisinä.

               3.2.7   Laskelmat

                     (128)

                     Komissio toteutti seuraavat kaksi vaihetta laskennallisen normaaliarvon muodostamiseksi.

                     (129)

                     Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjien tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet ja työvoima) käytöstä kolmen silityslautojen mallin tuotannossa (laadukkaat ja perusmallit). Komissio kertoi nämä tekijät edustavan maan Turkin vääristymättömillä yksikkökustannuksilla.

                     (130)

                     Toiseksi, kuten 117 kappaleessa todetaan, komissio sovelsi edellä mainittuihin valmistuskustannuksiin tuotannollisia yleiskuluja, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Ne määritettiin kahden turkkilaisen yrityksen (115 kappale) vuoden 2017 rahoitustietojen ja pyynnön esittäjien tarkastelupyynnössä esittämien arvioiden pohjalta. Komissio lisäsi vääristymättömiin tuotantokustannuksiin seuraavat seikat:

                                 —

                                 tuotannolliset yleiskulut (117 kappale) lisättiin tuotantokustannusten vääristymättömään arvoon, ja ne olivat 14–24 prosenttia kokonaistuotantokustannuksista;

                                 —

                                 valmistuskustannusten ja tuotannollisten yleiskulujen summaan lisättiin 7,62 prosenttia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia; ja

                                 —

                                 valmistuskustannusten ja tuotannollisten yleiskulujen summaan lisättiin 5,91 prosentin voitto.

                     (131)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska kiinalaiset tuottajat/viejät eivät toimineet yhteistyössä, ei voitu vahvistaa, mitä silityslautojen malleja Kiinassa tuotettiin. Sen vuoksi komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Pyynnön esittäjät erittelivät kolme silityslautojen mallia laadukkaista perusmalleihin. Normaaliarvo määritettiin näille malleille.

                     (132)

                     Koska yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin koko maan osalta.

               3.2.8   Vientihinta

                     (133)

                     Koska yhteistyötä ei esiintynyt, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti (ks. 40 kappale). Edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (6 kappale) tavoin komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa annettuja tuontitietoja vientihintojen määrittämiseen.

                     (134)

                     Koska 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa tuontimäärät ilmoitettiin kilogrammoina, komissio muutti ilmoitetut luvut kappaleiksi (yksiköiksi) käyttämällä 6 kappaleessa mainitussa edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettua muuntokerrointa.

                     (135)

                     Koska nämä hinnat ilmoitetaan CIF-hintoina (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), komissio vähensi tarkastelupyynnössä esitetyn arvion mukaisen määrän Kiinan ja EU:n rajan välisten kuljetuskustannusten huomioon ottamiseksi.

               3.2.9   Vertailu ja polkumyyntimarginaali

                     (136)

                     Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti määritettyä laskennallista normaaliarvoa edellä määritettyyn keskimääräiseen EU:hun suuntautuvan viennin hintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla.

                     (137)

                     Polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana olivat 43–67 prosenttia.

               3.2.10   Päätelmät

                     (138)

                     Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               3.3   Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys

         3.3.1   Tekijöiden analyysi

                     (139)

                     Sen jälkeen, kun komissio oli todennut polkumyynnin esiintymisen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, se analysoi, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan.

                     (140)

                     Koska kiinalaiset tuottajat/viejät eivät toimineet yhteistyössä, komissio teki arvionsa käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli 6 kappaleessa mainitussa edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehtyjen havaintojen ja tarkastelupyynnössä annettujen tietojen sekä 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan ja kiinalaisen tietokannan perusteella. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: Kiinan tuotantokapasiteetti, muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan Kiinan viennin hinnat ja EU:n markkinoiden houkuttelevuus.

               3.3.1.1   Tuotantokapasiteetti Kiinassa

                     (141)

                     Koska yhteistyötä ei esiintynyt, yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toimittanut minkäänlaisia tietoja Kiinan todellisesta tuotantokapasiteetista. Silityslaudoista ei ole myöskään saatavilla julkisia tietoja, kuten tilastoja tai markkinatutkimuksia, joten päätelmät oli tehtävä perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella eli tarkastelupyynnössä annettujen tietojen ja edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella.

                     (142)

                     Edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa Kiinan tuotantokapasiteetin arvioitiin olevan noin 8 miljoonaa kappaletta, mikä vastasi 80:tä prosenttia EU:n kulutuksesta vuonna 2009 ja vastaisi lähes 100:aa prosenttia EU:n kulutuksesta nykyisellä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (8,3 miljoonaa kappaletta – ks. 158 kappale). Yhdysvaltojen viranomaisten tekemän uudelleentarkastelun (74) mukaan, jäljempänä ’Yhdysvaltojen tekemä uudelleentarkastelu’, joka koski saman tuotteen tuontia Kiinasta Yhdysvaltoihin ja joka saatiin päätöksen 8 päivänä maaliskuuta 2016 (75) ja jossa Kiinasta tulevaan silityslautojen tuontiin sovellettavat polkumyyntitullit otettiin uudelleen käyttöön vuoteen 2021 saakka, Kiinan tuotantokapasiteetti on kasvanut vuoden 2009 jälkeen, mikä tarkoittaisi sitä, että tätä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinan nykyinen tuotantokapasiteetti olisi jopa suurempi kuin EU:n kulutus samalla ajanjaksolla.

                     (143)

                     Edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun päätelmien perusteella kiinalaiset tuottajat voivat myös helposti ottaa käyttöön lisäkapasiteettia, sillä tuotantoprosessi perustuu pääasiassa työvoimaan. Lisäksi kiinalaiset silityslautojen tuottajat tuottavat myös muita metallituotteita tuotantolinjoillaan, ja niitä voidaan helposti käyttää silityslautojen tuotantoon. Näin kiinalaiset tuottajat voivat lisätä silityslautojen tuotantoa muuttamalla tuotantoa eri tuotantolinjoilla kysynnän mukaan. Tällainen kapasiteetin lisääminen ei edellytä merkittäviä investointeja tai taitoja, minkä vuoksi siirtyminen tuotteesta toiseen on helppoa. Tässä tutkimuksessa ei tullut esiin mitään tietoja, jotka olisivat kumonneet nämä päätelmät.

                     (144)

                     Sen vuoksi pääteltiin, että Kiinassa on paljon tuotantokapasiteettia, joka kattaa vähintään lähes 100 prosenttia EU:n kulutuksesta ja jota voidaan helposti lisätä entisestään.

               3.3.1.2   Kiinan vientihinnat muiden kolmansien maiden markkinoilla

                     (145)

                     Koska kiinalaiset viejät/tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komission oli turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin määrittääkseen Kiinan vientihinnat muiden kolmansien maiden markkinoilla. Koska muita luotettavampia tietoja ei ollut saatavilla, komissio käytti kiinalaisesta tietokannasta saatuja vientitietoja. Vaikka kyseiset tiedot kerättiin tariffikoodien 8-numerotasolla ja ne sisälsivät silityslautojen lisäksi useita muita kotitaloustuotteita, niitä pidettiin tarkoituksenmukaisimpina saatavilla olevina vertailuarvoina, joista saatiin merkityksellisiä tietoja mahdollisista hinnoista kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin osalta.

                     (146)

                     Kiinan tietokannan mukaan määrän perusteella Kiinan kolme tärkeintä vientimarkkinaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat Yhdysvallat, EU ja Japani. Yhdysvallat ja EU ovat molemmat suuria markkinoita, kun taas Japani on paljon pienempi. Sen sijaan keskimääräinen yksikköhinta oli EU:ssa (ja Japanissa) korkeampi kuin Yhdysvalloissa.

                     (147)

                     Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat vientiä EU:n markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 138 kappaleessa todetaan. Koska Kiinan vientihinnat muille tärkeimmille vientimarkkinoille ovat samanlaiset (76) tai alhaisemmat (77) kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat, voidaan olettaa, että kiinalaisten viejien/tuottajien käyttäytyminen muilla kolmansien maiden markkinoilla on samanlainen. Tämä vaikuttaa vahvistuvan Yhdysvaltojen tekemässä uudelleentarkastelussa, jonka jälkeen Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin.

               3.3.1.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (148)

                     Kiinan viennin analyysi osoitti, että voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä riippumatta EU:n markkinat ovat kiinalaisille silityslautojen tuottajille edelleen yksi merkittävimmistä vientimarkkinoista. Kiinasta muille markkinoille suuntautuvan viennin hinnat ovat keskimäärin alhaisemmat kuin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat. Tämän perusteella EU:n markkinat ovat kannattavammat ja näin ollen houkuttelevat Kiinan viennille. Tilastot osoittavat, että Japanin markkinat ovat huomattavasti pienemmät ja että vienti Kiinasta Japaniin ei ole lisääntynyt merkittävästi viime vuosina. Koska Japanin markkinoiden kysyntä on vähäistä, ei ole todennäköistä, että Kiinan vienti Japaniin lisääntyisi merkittävästi.

                     (149)

                     Tätä tukee se, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinan markkinaosuus oli voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta edelleen 11 prosenttia (ks. 160 kappale). Noin 80 prosenttia tästä tuonnista on peräisin yhdeltä kiinalaiselta yritykseltä, johon sovellettava yksilöllinen polkumyyntitulli on alhaisin. Tämä osoittaa selvästi, että EU on edelleen houkutteleva markkina-alue kiinalaisille silityslautojen tuottajille ja että tuonti Kiinasta todennäköisesti lisääntyisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

                     (150)

                     Yhdysvaltojen tekemän uudelleentarkastelun puitteissa (ks. 142 kappale) Yhdysvaltojen kauppaministeriö antoi maaliskuussa 2016 ilmoituksen (78) Kiinasta peräisin oleviin silityslautoihin sovellettavan polkumyyntitullin voimassaolon jatkamisesta viidellä vuodella vuoteen 2021 asti. ”Kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava polkumyyntitulli on 157,68 prosenttia (79) (EU:ssa 42,3 prosenttia). Tarkastelun aikana Yhdysvaltojen viranomaiset totesivat, että vaikka silityslautojen tuonti Kiinasta Yhdysvaltoihin jatkui, toimenpiteillä oli hillitsevä vaikutus (1,1 miljoonaa vuonna 2012 / 0,43 miljoonaa vuonna 2014). Tilanne ei todennäköisesti muutu lähitulevaisuudessa.

                     (151)

                     Koska Yhdysvaltojen markkinat ovat käytännössä suljetut kiinalaisilta tuottajilta, on erittäin todennäköistä, että kiinalaiset silityslautojen tuottajat siirtävät vientiä EU:hun tai aloittavat viennin uudelleen, jos toimenpiteiden annetaan raueta, ja että tällainen vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin.

                     (152)

                     Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että EU on houkutteleva markkina-alue Kiinan viennille.

               3.3.2   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

                     (153)

                     Kun otetaan huomioon Kiinan huomattava tuotantokapasiteetti ja se, että kapasiteettia voidaan lisätä ilman merkittäviä kustannuksia, ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttäytyminen muiden kolmansien maiden markkinoilla sekä EU:n markkinoiden houkuttelevuus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta, komissio katsoi, että on erittäin todennäköistä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

               4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         4.1   Unionin tuotanto ja unionin tuotannonala

                     (154)

                     Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla samankaltaista tuotetta valmisti 10 tiedossa olevaa tuottajaa EU:ssa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

                     (155)

                     Unionin kokonaistuotanto oli 5,2 miljoonaa kappaletta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio määritti tämän luvun pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella, jotka ristiintarkastettiin otokseen valittujen yritysten tarkastettujen tietojen kanssa.

               4.2   Kulutus EU:ssa

                     (156)

                     EU:n kulutus määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa annettujen tuontimäärien ja pyynnön esittäjien toimittamien unionin tuotannonalan EU:ssa myymien määrien perusteella. Myyntimääriä verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa.

                     (157)

                     Edellä 133 kappaleessa esitetyistä syistä komissio vahvisti Kiinasta tulevan tuonnin määrät käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Näin ollen Kiinasta tulevan tuonnin määrä määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa annettujen tuontimäärien perusteella.

                     (158)

                     EU:n kulutus kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 3

                        Kulutus EU:ssa

                                 Määrä (1 000  kappaletta)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kulutus EU:ssa

                                 7 954

                                 8 316

                                 8 344

                                 8 382

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    105

                                    105

                                    105

                                    Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                     (159)

                     EU:n kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 5 prosenttia. Kasvu tapahtui vuosien 2014 ja 2015 välillä, minkä jälkeen se pysyi vakaana.

               4.3   Tuonti Kiinasta EU:hun

         4.3.1   Määrä ja markkinaosuus

                     (160)

                     Tarkastelujaksolla Kiinasta EU:hun tuleva tuonti ja sen markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

                        Taulukko 4

                        Tuonti Kiinasta ja markkinaosuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiinasta tulevan tuonnin määrä (1 000  kappaletta)

                                 1 258

                                 983

                                 597

                                 919

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    78

                                    47

                                    73

                                 Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus

                                 15,8 %

                                 11,8 %

                                 7,1 %

                                 10,9 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    75

                                    45

                                    69

                                    Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                     (161)

                     Tuonti väheni vuosien 2014 ja 2016 välillä 53 prosenttia mutta kasvoi jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 54 prosenttia. Kaiken kaikkiaan tuonti kasvoi tarkastelujakson aikana 27 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus noudatti samaa suuntausta eli se laski vuoden 2014 15,8 prosentista 7,1 prosenttiin vuonna 2016 ja kasvoi sitten jälleen 3,8 prosenttiyksikköä 10,9 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 31 prosenttia, se pysyi silti merkittävänä.

               4.3.2   Hinnat ja hintojen alittavuus

                     (162)

                     Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen tuontihinta oli määritettävä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan sisältyvien tietojen perusteella käyttäen edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistettua muuntokerrointa. Tämän perusteella tuontihinnat nousivat ensin vuodesta 2014 vuoteen 2015 20 prosenttia mutta laskivat sitten vuoden 2014 tasolle. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hinta oli 8,7 euroa/kappale.

                        Taulukko 5

                        Tuontihinnat

                                 Tuonti Kiinasta

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräinen tuontihinta (euroa/kpl)

                                 8,7

                                 10,4

                                 10,2

                                 8,7

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    120

                                    118

                                    100

                                    Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                     (163)

                     Jotta voitiin määrittää hintojen alittavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta EU:n markkinoilla veloittamat painotetut keskimääräiset myyntihinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle (eli ne ilmoitettiin ilman EU:ssa syntyneitä rahtikustannuksia ja alennusten ja hyvitysten vähentämisen jälkeen), ja niitä verrattiin edellä 162 kappaleessa määritettyyn vastaavaan painotettuun keskimääräiseen tuontihintaan CIF-hintoina, joihin oli tehty asianmukaiset oikaisut tullien ja polkumyyntitullien huomioon ottamiseksi.

                     (164)

                     Vertailu osoitti, että Kiinasta tuleva tuonti ilmaistuna prosenttiosuutena otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta alitti unionin tuotannonalan hinnat lähes 2,3 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun vähennetään käytössä oleva polkumyyntitulli, hinnan alittavuuden marginaali on 19,4 prosenttia.

               4.4   Tuonti kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä

                     (165)

                     Tuonti kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan mukaisesti 156 kappaleessa kuvatulla tavalla.

                        Taulukko 6

                        Tuonti kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuonti kaikista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä (1 000  kappaletta)

                                 2 160

                                 2 710

                                 3 039

                                 2 758

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    125

                                    141

                                    128

                                 Kaikkien sellaisten kolmansien maiden markkinaosuus, joihin ei sovelleta toimenpiteitä

                                 27,2 %

                                 32,6 %

                                 36,4 %

                                 32,9 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    120

                                    134

                                    121

                                 Kaikkien sellaisten kolmansien maiden tuontihinta, joihin ei sovelleta toimenpiteitä (euroa/kpl)

                                 10,4

                                 10,9

                                 10,4

                                 10,8

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    105

                                    100

                                    104

                                 Tuonti Ukrainasta (1 000  kappaletta)

                                 712

                                 908

                                 1 009

                                 1 009

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    142

                                    142

                                 Ukrainasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%)

                                 8,9

                                 10,9

                                 12,1

                                 12,0

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    135

                                    135

                                 Ukrainasta tulevan tuonnin hinta (euroa/kpl)

                                 11,3

                                 10,8

                                 10,3

                                 10,5

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    95

                                    91

                                    92

                                 Tuonti Turkista (1 000  kappaletta)

                                 860

                                 1 039

                                 1 297

                                 998

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    121

                                    151

                                    116

                                 Turkista tulevan tuonnin markkinaosuus (%)

                                 10,8

                                 12,5

                                 15,5

                                 11,9

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    144

                                    110

                                 Turkista tulevan tuonnin hinta (euroa/kpl)

                                 10,5

                                 11,7

                                 10,5

                                 10,7

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    111

                                    100

                                    102

                                 Tuonti Intiasta (1 000  kappaletta)

                                 529

                                 638

                                 528

                                 509

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    121

                                    100

                                    96

                                 Intiasta tulevan tuonnin markkinaosuus (%)

                                 6,6

                                 7,7

                                 6,3

                                 6,1

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    115

                                    95

                                    91

                                 Intiasta tulevan tuonnin hinta (euroa/kpl)

                                 7,9

                                 8,9

                                 8,0

                                 11,0

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    114

                                    102

                                    139

                                 Tuonti muista kolmansista maista (1 000  kappaletta)

                                 60

                                 125

                                 206

                                 243

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    209

                                    346

                                    408

                                 Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus (%)

                                 0,7

                                 1,5

                                 2,5

                                 2,9

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    200

                                    330

                                    387

                                 Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinta (euroa/kpl)

                                 19,7

                                 15,8

                                 16,5

                                 12,7

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    81

                                    84

                                    64

                                    Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                     (166)

                     Kaikista sellaisista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, kasvoi tarkastelujaksolla 28 prosenttia. Kaikista sellaisista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, oli kokonaisuudessaan 2,8 miljoonaa kappaletta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja sen markkinaosuus oli 32,9 prosenttia. Suurin osa tästä tuonnista oli peräisin Ukrainasta ja Turkista. Ukrainasta peräisin oleva tuonti kasvoi 0,7 miljoonasta kappaleesta 1,0 miljoonaan kappaleeseen vuosien 2014 ja 2016 välillä ja pysyi samalla tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Turkista peräisin oleva tuonti kasvoi ensin 0,9 miljoonasta kappaleesta 1,3 miljoonaan kappaleeseen vuosien 2014 ja 2016 välillä ja laski sitten 1,0 miljoonaan kappaleeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Intiasta peräisin oleva tuonti pysyi tarkastelujaksolla suhteellisen vakaana (noin 0,5–0,6 miljoonaa kappaletta). Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä oli alhainen ja kasvoi tarkastelujaksolla 0,1 miljoonasta kappaleesta 0,2 miljoonaan kappaleeseen. Markkinaosuus kasvoi täten Ukrainan osalta 3 prosenttiyksikköä 12 prosenttiin ja Turkin osalta 1,1 prosenttiyksikköä 11,9 prosenttiin ja laski Intian osalta vuoden 2014 6,6 prosentista 6,1 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Muiden kolmansien maiden markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 0,7 prosentista 2,9 prosenttiin.

                     (167)

                     Ukrainasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski 11,3 eurosta/kappale vuonna 2014 10,5 euroon/kappale tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Samana ajanjaksona Turkista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta nousi hieman 10,5 eurosta/kappale 10,7 euroon/kappale. Intiasta tulevan tuonnin hinta nousi merkittävämmin 7,9 eurosta/kappale vuonna 2014 11,0 euroon/kappale tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kokonaisuudessaan kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi suhteellisen vakaana nousten 10,4 eurosta/kappale vuonna 2014 10,8 euroon/kappale tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

                     (168)

                     Polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan koskevan tarkastelun yhteydessä arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset tekijät ja seikat, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

                     (169)

                     Vahinkoindikaattorit määritettiin vahingon tarkastelua varten kahdella tasolla:

                                 —

                                 makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, tuottavuus, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, polkumyyntimarginaalien suuruus sekä aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko EU:n tasolla pyynnön esittäjien toimittamien tietojen perusteella, ja niitä verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastettuihin kyselyvastauksiin;

                                 —

                                 mikrotaloudelliset indikaattorit (keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, työvoimakustannukset, kannattavuus, investointien tuotto, kassavirta, pääoman saanti ja investoinnit) analysoitiin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta kyselyvastauksissa saatujen tietojen perusteella. Arviointi perustui niiden antamiin tietoihin, jotka tarkastettiin paikalla tehtävän tarkastuskäynnin aikana.

               4.6   Makrotaloudelliset indikaattorit

         4.6.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                     (170)

                     Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 7

                        Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuotantomäärä (1 000  kappaletta)

                                 5 200

                                 5 200

                                 5 200

                                 5 204

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Tuotantokapasiteetti (1 000  kappaletta)

                                 7 235

                                 7 667

                                 7 368

                                 7 552

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    102

                                    104

                                 Kapasiteetin käyttöaste

                                 72 %

                                 68 %

                                 71 %

                                 69 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    94

                                    98

                                    96

                                    Lähde: Pyynnön esittäjät, tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (171)

                     Unionin kokonaistuotanto pysyi vakaana tarkastelujaksolla, ja tuotantokapasiteetti lisääntyi 4 prosenttiyksikköä. Tuotantokapasiteetin pienoinen kasvu johtui pääasiassa automaatiosta ja pienistä parannuksista, joilla poistettiin tuotantoprosessin tiettyjä pullonkauloja. Tarkastelujaksolla kapasiteetin käyttöaste laski sen vuoksi jonkin verran 72 prosentista 69 prosenttiin, mikä heijasteli kapasiteetin kasvua ja jatkuvia tuotantomääriä.

               4.6.2   Myyntimäärä

                     (172)

                     Unionin tuotannonalan myyntimäärä määritettiin pyynnön esittäjien toimittamien tietojen perusteella. Toimitettuja tietoja verrattiin otokseen valittujen kolmen unionin tuottajan tarkastettuihin tietoihin ja päivitettiin tarvittaessa.

                     (173)

                     Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan myyntimäärät kehittyivät seuraavasti:

                        Taulukko 8

                        Myyntimäärät

                                 Määrä (1 000  kappaletta)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Myynti etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa

                                 4 537

                                 4 623

                                 4 708

                                 4 705

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Lähde: Pyynnön esittäjät, tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (174)

                     Unionin tuotannonalan myynti EU:n markkinoilla kasvoi hieman vuosien 2014 ja 2016 välillä ja pysyi sen jälkeen vakaana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujaksolla myynti kasvoi kaiken kaikkiaan 4 prosenttia.

               4.6.3   Markkinaosuus

                     (175)

                     Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 57,0 prosentista 56,1 prosenttiin. Tämä johtuu siitä, että unionin tuotannonalan myynti kasvoi hieman vähemmän (4 prosenttia) kuin EU:n kulutus, joka kasvoi tarkastelujaksolla 5 prosenttia, kuten 158 kappaleessa kuvataan.

                        Taulukko 9

                        Markkinaosuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin tuottajien markkinaosuus (%)

                                 57,0 %

                                 55,6 %

                                 56,4 %

                                 56,1 %

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    97

                                    99

                                    98

                                    Lähde: Pyynnön esittäjät, tarkastetut kyselyvastaukset ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               4.6.4   Työllisyys ja tuottavuus

                     (176)

                     Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 10

                        Työllisyys ja tuottavuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna)

                                 657

                                 689

                                 677

                                 646

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    105

                                    103

                                    98

                                 Tuottavuus (kpl/työntekijä)

                                 7 916

                                 7 546

                                 7 687

                                 8 049

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    95

                                    97

                                    102

                                    Lähde: Pyynnön esittäjät, tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (177)

                     Työllisyys vaihteli hieman ja kaiken kaikkiaan laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Tarkemmin sanottuna vuosina 2014–2015 työllisyys kasvoi ja laski sen jälkeen vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tuottavuus (ilmaistuna tuotoksena eli kappaleina työntekijää kohti vuodessa) vaihteli niin ikään hieman ja kasvoi kaiken kaikkiaan 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Työntekijöiden määrään ja tuottavuuteen vaikuttivat kaksi keskeistä tekijää: tuotantoprosessin vertikaalinen integrointi ja automaatio. Ensimmäinen tekijä lisäsi työllisyyttä ja toinen vähensi työntekijöiden määrää, mikä yhdessä johti suhteellisen vakaaseen työllisyyteen pienin vaihteluin. Ylipäätään se johti tuottavuuden paranemiseen.

               4.6.5   Kasvu

                     (178)

                     Kuten 158 ja 159 kappaleessa selitetään, EU:n kulutus kasvoi 5 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan unionin tuotannonalan myyntimäärä EU:n markkinoilla kasvoi 4 prosentilla ja unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 1 prosentin. Unionin tuotannonalan tuotanto pysyi vakaana ja työllisyys laski hieman (ks. 177 kappale, 2 prosenttia) kyseisenä ajanjaksona. Sen vuoksi voidaan päätellä, että unionin tuotannonalan kasvu oli tarkastelujaksolla vain vähäistä ja vähäisempää kuin markkinoiden kasvu.

               4.6.6   Polkumyynnin laajuus ja elpyminen aiemmasta polkumyynnistä

                     (179)

                     Polkumyynti jatkui tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävässä määrin. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnat niin ikään alittivat edelleen unionin tuotannonalan myyntihinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                     (180)

                     Samaan aikaan Kiinasta tulevan tuonnin taso pysyi merkittävänä, ja sen markkinaosuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 10,9 prosenttia. Sen vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä.

               4.7   Mikrotaloudelliset indikaattorit

         4.7.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

                     (181)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa ja tuotantokustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 11

                        Myyntihinnat ja tuotantokustannukset

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Yksikköhinta EU:n markkinoilla (euroa/kpl)

                                 11,4

                                 11,9

                                 10,9

                                 10,8

                                 Indeksi (2014 = 100)

                                 100

                                 104

                                 96

                                 94

                                 Yksikkötuotantokustannukset (euroa/kpl)

                                 10,5

                                 11,0

                                 10,3

                                 10,2

                                 Indeksi (2014 = 100)

                                 100

                                 105

                                 98

                                 97

                                    Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (182)

                     Keskimääräiset myyntihinnat laskivat tarkastelujaksolla 6 prosenttia. Jossain määrin lasku heijasteli muutoksia markkinoilla, joilla nk. laatikkomyymälät kasvattivat markkinaosuuttaan perinteisiin supermarketteihin verrattuna, mikä lisäsi hintoihin kohdistuvaa painetta.

                     (183)

                     Tuotannon yksikkökustannukset laskivat 3 prosenttia tarkastelujaksolla automaation ja lisääntyneen vertikaalisen integroitumisen ansiosta, mikä johti tehokkuuden kasvuun. Myyntihinnat kuitenkin laskivat hieman enemmän kuin kustannukset, mikä vaikutti negatiivisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kuten taulukosta 14 käy ilmi.

               4.7.2   Työvoimakustannukset

                     (184)

                     Keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 12

                        Työvoimakustannukset

                                 Euroa/työntekijä

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräinen palkka

                                 21 254

                                 22 086

                                 21 064

                                 21 518

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    104

                                    99

                                    101

                                    Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (185)

                     Keskimääräinen palkka vaihteli tarkastelujaksolla mutta pysyi kuitenkin melko vakaana. Tarkastelujaksolla palkat nousivat 1 prosentin.

               4.7.3   Loppuvarastot

                     (186)

                     Loppuvarastojen määrät kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 13

                        Varastot

                                 Määrä (1 000  kappaletta)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Loppuvarastot

                                 214

                                 186

                                 186

                                 145

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    87

                                    87

                                    68

                                    Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (187)

                     Varastot pienenivät tarkastelujaksolla ja olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 32 prosenttia pienemmät kuin vuonna 2014.

               4.7.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

                     (188)

                     Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 14

                        Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Myynnin kannattavuus EU:ssa riippumattomille asiakkaille (% liikevaihdosta)

                                  6,3

                                  6,0

                                 4,0

                                 3,6

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    96

                                    63

                                    57

                                 Kassavirta (euroa)

                                 2 389 030

                                 2 968 258

                                 2 334 243

                                 1 580 721

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    124

                                    98

                                    66

                                 Investoinnit (euroa)

                                 870 960

                                 632 340

                                 1 833 355

                                 1 328 925

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    73

                                    210

                                    153

                                 Investointien tuotto (% nettovaroista)

                                 11,9

                                 11,8

                                 7,4

                                 6,2

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    99

                                    62

                                    52

                                    Lähde: Tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (189)

                     Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa saadun nettovoiton ennen veroja prosenttiosuutena tällaisen myynnin liikevaihdosta. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan kannattavuus laski vähitellen vuoden 2014 6,3 prosentista 3,6 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka toiminta olikin kannattavaa koko tarkastelujakson ajan, saadun voiton taso pysyi alkuperäisessä tutkimuksessa kyseiselle tuotannonalalle riittävänä pidetyn tavoitevoiton eli 7,0 prosentin alapuolella.

                     (190)

                     Operatiivisen toiminnan nettokassavirta parani ensin vuodesta 2014 vuoteen 2015. Sen jälkeen vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä se heikkeni samansuuntaisesti kannattavuuden kanssa. Investointien taso laski ensin vuosien 2014 ja 2015 välillä ja nousi sitten siten, että loppujen lopuksi investoinnit kasvoivat yhteensä 55 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurella osalla investoinneista pyrittiin lisäämään vertikaalisen integraation ja automaation tasoa tuotantokustannusten alentamiseksi. Kapasiteetin lisäys oli vain 4 prosenttia, ja se johtui tehokkuuseduista (ks. 170 ja 171 kappale).

                     (191)

                     Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä investointien tuotto määriteltynä voitoksi prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta laski kannattavuuden mukaisesti.

               4.8   Vahinkoa koskevat päätelmät

                     (192)

                     Makrotaloudellisten indikaattoreiden analyysi osoitti, että unionin tuotannonalan tilanne ei muuttunut merkittävästi tarkastelujaksolla. Unionin tuotannonalan tuotanto, markkinaosuus ja työllisyys pysyivät käytännössä samalla tasolla, ja myyntimäärä kasvoi jonkin verran mutta kuitenkin vähemmän kuin EU:n kulutus. Toisaalta jotkin merkitykselliset mikrotaloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto heikkenivät. Vertikaaliseen integroitumiseen ja automatisointiin tehtyjen investointien ansiosta unionin tuotannonala pystyi hieman parantamaan tuottavuuttaan ja alentamaan yksikkökustannuksiaan.

                     (193)

                     Samaan aikaan markkinatilanteessa tapahtui muutoksia, esimerkiksi nk. laatikkomyymälöiden merkitys tutkimuksen kohteena olevan tuotteen jakelussa kasvoi. Tämä lisäsi hintapaineita. Tämä yhdessä kiinalaisen polkumyyntituonnin (jolla oli huomattava markkinaosuus ja joka alitti unionin tuotannonalan myyntihinnat koko tarkastelujakson ajan) aiheuttaman hintapaineen kanssa johti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen ja siihen, että sen hinnat laskivat enemmän kuin tuotantokustannukset.

                     (194)

                     Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että unionin tuotannonalan tilanne ei heikentynyt merkittävästi ja että Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavat toimenpiteet olivat tietyssä määrin tehokkaita. Niiden avulla unionin tuotannonala säästyi merkittäviltä markkinaosuuden menetyksiltä. Vaikka markkinat vaikuttavat vakiintuneen ja kustannuksia on pyritty vähentämään, unionin tuotannonalan kannattavuus laski ja voitto oli alle tavoitetason (7 prosenttia) koko tarkastelujakson ajan. Tämän perusteella pääteltiin, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa mutta se on edelleen haavoittuvassa tilanteessa.

               4.9   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         4.9.1   Alustava huomio

                     (195)

                     Edellä 192–194 kappaleessa esitettyjen päätelmien vuoksi komissio tarkasteli, onko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Tätä varten tarkasteltiin seuraavia seikkoja: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, EU:n markkinoiden houkuttelevuus, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttäytyminen muiden kolmansien maiden markkinoilla ja EU:hun suuntautuvan viennin todennäköinen hintataso siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, sekä tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen.

                     (196)

                     Kuten 140 kappaleessa mainitaan, analyysi tehtiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Komissio käytti 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan ja Kiinan tietokannan tietoja sekä Yhdysvaltojen tekemän uudelleentarkastelun (80) (ks. 142 kappale) yhteydessä julkaistuja tuloksia.

               4.9.2   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

                     (197)

                     Kuten 142–144 kappaleessa selitetään, Kiinan tuotantokapasiteetti on huomattava, ja se vastaa lähes 100:aa prosenttia EU:n kulutuksesta. Sitä voitaisiin lisätä markkinoiden kehityksen mukaan helposti ilman merkittäviä investointeja.

               4.9.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (198)

                     Kuten 148–152 kappaleessa mainitaan, EU on yksi Kiinassa valmistettujen silityslautojen suurimmista vientimarkkinoista. Tämä ei todennäköisesti muutu lyhyellä aikavälillä, koska Kiinasta peräisiin oleviin silityslautoihin sovelletaan Yhdysvalloissa (toinen merkittävä vientimarkkina) korkeita polkumyyntitulleja ainakin vuoteen 2021 asti. Tässä tutkimuksessa todettiin myös, että EU:n markkinat ovat kiinalaisille silityslautojen tuottajille hintojen suhteen houkuttelevat. Sen vuoksi kiinalaiset tuottajat todennäköisesti aloittavat vientinsä EU:n markkinoille uudelleen suurina määrinä ja polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               4.9.4   Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintakäyttäytyminen ja EU:hun suuntautuvan viennin todennäköinen hintataso

                     (199)

                     Komissio analysoi Kiinasta EU:hun tulevan tuonnin todennäköisen hintatason siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta. Tältä osin katsottiin, että EU:hun tulevan tuonnin nykyinen hintataso ilman polkumyyntitullia ja muille merkittäville vientimarkkinoille suuntautuvan viennin hintataso olisivat järkevä indikaattori. Koska yksikään kiinalaisista viejistä/tuottajista ei toiminut yhteistyössä, komissio teki analyysinsä 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan ja Kiinan tietokannan tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

                     (200)

                     Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen vientihinta EU:n markkinoille ilman polkumyyntitullia oli huomattavasti alempi kuin unionin tuotannonalan hinta EU:n markkinoilla ja osoitti 19,4 prosentin hinnan alittavuutta. Kiinan tuontihinnat (ilman polkumyyntitullia) (8,7 euroa/kpl) olivat myös alemmat kuin tuontihinnat muista kolmansista maista EU:n markkinoille (10,5–12,7 euroa/kpl).

                     (201)

                     Kiinan vientihinnat Kiinan muille tärkeimmille vientimarkkinoille, kuten Japaniin ja Yhdysvaltoihin, olivat joko samanlaiset tai jopa alhaisemmat kuin niiden vientihinnat EU:hun, kuten 147 kappaleessa todetaan.

                     (202)

                     Sen vuoksi on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat EU:n markkinoilla.

               4.9.5   Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

                     (203)

                     Jos toimenpiteiden annetaan raueta, edellä esitetyt seikat huomioon ottaen unionin tuotannonalan olisi pystyttävä kohtaamaan Kiinasta tulevan tuonnin kasvu hinnoilla, jotka alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat. Kun otetaan huomioon markkinoiden nykyinen kehitys ja etenkin laatikkomyymälöiden aiheuttama hintapaine, tällainen tuonti lisäisi entisestään hintapainetta EU:n markkinoilla.

                     (204)

                     Jos unionin tuotannonala tällaisessa tilanteessa kannattavuutensa säilyttääkseen pitäisi hintatasonsa ennallaan, sen myyntimäärät ja markkinaosuus todennäköisesti pienenisivät nopeasti, vaikka kulutus lisääntyisikin. Kiinasta peräisin olevat silityslaudat ovat samaa laatua kuin unionin tuotannonalan tuottamat ja myymät silityslaudat, ja ne ovat täysin keskenään vaihdettavissa. Myyntimäärän pieneneminen johtaisi alempaan kapasiteetin käyttöasteeseen ja kohottaisi keskimääräisiä tuotantokustannuksia. Tämä puolestaan johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen heikkenemiseen ja kannattavuuden pienenemiseen, vaikka kannattavuus oli jo alle tavoitevoiton ja sen suuntaus laskeva koko tarkastelujakson ajan.

                     (205)

                     Vaihtoehtoisesti jos unionin tuotannonala yrittäisi vastata tuonnin alhaiseen hintatasoon pyrkiessään säilyttämään myyntimääränsä ja markkinaosuutensa, sen olisi myytävä hintaan, joka ei kata yksikkökustannuksia, ja sen toiminta muuttuisi nopeasti tappiolliseksi. Tämä johtaisi muiden taloudellisten indikaattoreiden ja yleisen rahoitustilanteen heikkenemiseen entisestään. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutettu voiton taso oli jo tavoitevoiton alapuolella, ja kannattavuuden heikkeneminen entisestään heikentäisi unionin tuotannonalaa nopeasti, vaarantaisi tarkastelujaksolla tehdyt investoinnit ja johtaisi vahinkoa aiheuttavaan tilanteeseen.

               4.9.6   Päätelmät

                     (206)

                     Sen vuoksi komissio päätteli, että Kiinasta tulevaa silityslautojen tuontia koskevien toimenpiteiden kumoaminen erittäin todennäköisesti johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon toistumiseen.

               5.   UNIONIN ETU

         5.1   Johdanto

                     (207)

                     Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista eli sekä unionin tuotannonalan että tuojien ja muiden osapuolten eduista tehtyyn arviointiin.

                     (208)

                     Komissio muistutti, että edellisissä tutkimuksissa toimenpiteiden käyttöönottoa tai niiden voimassaolon jatkamista ei pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tässä tutkimuksessa – joka on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, eli siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa – voidaan arvioida, onko nykyisillä polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin.

                     (209)

                     Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja vahinko toistuu.

               5.2   Unionin tuotannonalan etu

                     (210)

                     Tutkimus osoitti, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen vaikuttaisi todennäköisesti huomattavan kielteisesti unionin tuotannonalaan (203–206 kappale). Toisaalta toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua edelleen aiemmasta polkumyyntituonnin aiheuttamasta vahingosta ja hyödyntää tarkastelujaksolla tehtyjä investointeja ja mukautua markkinoiden muutoksiin jatkamalla pyrkimyksiä tuottavuuden nostamiseksi sekä hyödyntää potentiaaliaan unionin markkinoilla, joihin hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt eivät vaikuta.

                     (211)

                     Näin ollen päätellään, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa on unionin tuotannonalan edun mukaista.

               5.3   Etuyhteydettömien tuojien ja muiden mahdollisten asianomaisten osapuolten etu

                     (212)

                     Yksikään etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Mahdollisia muita asianomaisia osapuolia ei ilmoittautunut tutkimuksen aikana. Edellisissä tutkimuksissa unionin edun tarkastelu ei osoittanut, että toimenpiteillä olisi negatiivisia vaikutuksia tuojiin ja muihin asianomaisiin osapuoliin. Lisäksi muista maista ilman polkumyyntitullia tulevan tuonnin markkinaosuus on 33 prosenttia, mikä varmistaa kilpailun säilymisen ja toimituslähteiden valinnanvaran markkinoilla. Sen vuoksi päätellään, että ei olemassa näyttöä siitä, että voimassa olevat toimenpiteet vaikuttaisivat huomattavasti tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuojiin tai muihin asianomaisiin osapuoliin.

               5.4   Kuluttajien (kotitalouksien) etu

                     (213)

                     Tutkimuksessa ei ilmoittautunut eikä toiminut yhteistyössä loppukäyttäjien etuja edustavia osapuolia, kuten kuluttajajärjestöjä, kuten ei edellisissä tutkimuksissakaan. Koska käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio katsoo, että sen edellisissä tutkimuksissa esittämät päätelmät ovat edelleen voimassa ja että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti kuluttajiin (kotitalouksiin).

               5.5   Päätelmät

                     (214)

                     Näin ollen komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontia koskevien lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa.

               6.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

                     (215)

                     Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

                     (216)

                     Yritys voi pyytää yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamisen jatkamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (81). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                     (217)

                     Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (82) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

                     (218)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla

               1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia silityslautoja, riippumatta siitä ovatko ne vapaasti seisovia ja ovatko ne höyrynimutoiminnolla ja/tai lämpötoiminnolla ja/tai puhallustoiminnolla varustettuja, hihalaudat ja silityslaudan oleelliset osat eli jalat, päällinen ja silitysrautateline mukaan luettuina, jotka tällä hetkellä kuuluvat CN-koodeihin 3924 90 00, ex 4421 90 98, ex 7323 93 00, ex 7323 99 00, ex 8516 79 70 ja ex 8516 90 00 (Taric-koodit 3924900010, 4421909810, 7323930010, 7323990010, 8516797010 ja 8516900051).

               2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistaman, 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

                           Yritys

                           Tulli (%)

                           Taric-lisäkoodi

                           Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd., Foshan

                           34,9

                           A782

                           Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd., Guangzhou

                           39,6

                           A783

                           Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd., Guangzhou

                           35,8

                           A784

                           Guangdong Wireking Household Supplies Co. Ltd, Foshan

                           18,1

                           A785

                           Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd., Guzhou

                           26,5

                           A786

                           Greenwood Houseware (Zhuhai) Ltd, Guangdong

                           22,7

                           A953

                           Kaikki muut yritykset

                           42,3

                           A999

               3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

               4.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa:

                  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt silityslaudat (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomaisessa maassa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

               Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2019.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 452/2007, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2007, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 12).

            (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1243/2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd:n tuottamien silityslautojen tuonnissa (EUVL L 338, 22.12.2010, s. 22).

            (4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 77/2010, annettu 19 päivänä tammikuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta (EUVL L 24, 28.1.2010, s. 1).

            (5)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 270/2010, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 452/2007 muuttamisesta (EUVL L 84, 31.3.2010, s. 13).

            (6)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 805/2010, polkumyyntitoimenpiteiden ottamisesta uudelleen käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd., Foshan -yrityksen valmistamien silityslautojen tuonnissa (EUVL L 242, 15.9.2010, s. 1).

            (7)  EUVL C 282, 2009, s. 16.

            (8)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 987/2012, lopullisen polkumyyntitullin ottamisesta uudelleen käyttöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd -yrityksen valmistamien silityslautojen tuonnissa (EUVL L 297, 26.10.2012, s. 5).

            (9)  EUVL C 223, 22.9.2007.

            (10)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 695/2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen (EUVL L 198, 23.7.2013, s. 1).

            (11)  EUVL C 362, 26.10.2017, s. 30.

            (12)  EUVL C 253, 19.7.2018, s. 30.

            (13)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations”, 20. joulukuuta 2017, SWD(2017) 483 final/2.

            (14)  Global Trade Atlas – GTA (https://www.gtis.com/gta/secure/htscty_wta.cfm)

            (15)  https://orbis4.bvdinfo.com/version-201866/orbis/Companies.

            (16)  Raportti, 2 luku, s. 6–7.

            (17)  Raportti, 2 luku, s. 10.

            (18)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law (sivustolla käyty 27. maaliskuuta 2019).

            (19)  Raportti, 2 luku, s. 20–21.

            (20)  Raportti, 3 luku, s. 41, 73–74.

            (21)  Raportti, 6 luku, s. 120–121.

            (22)  Raportti, 6 luku, s. 122–135.

            (23)  Raportti, 7 luku, s. 167–168.

            (24)  Raportti, 8 luku, s. 169–170, 200–201.

            (25)  Raportti, 2 luku, s. 15–16; 4 luku, s. 50, 84; 5 luku, s. 108–109.

            (26)  Suunnitelma löytyy kokonaisuudessaan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön (MIIT) verkkosivustolta:
         http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n3757016/c5353943/content.html.

            (27)  Raportti, 14 luku, s. 358: 51 prosenttia yksityisistä ja 49 prosenttia valtion omistuksessa olevista yrityksistä tuotannon osalta ja 44 prosenttia valtion omistuksessa olevista ja 56 prosenttia yksityisistä yrityksistä kapasiteetin osalta.

            (28)  Raportti, 3 luku, s. 27–31.

            (29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1256/2008, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta sellaisten tiettyjen raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa, jotka ovat peräisin Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä, asetuksen (EY) N:o 384/96 5 artiklan mukaisen menettelyn jälkeen (EUVL L 343, 19.12.2008, s. 1).

            (30)  Raportti, 2 luku, s. 26.

            (31)  Raportti, 2 luku, s. 31–32.

            (32)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (sivustolla käyty 27. maaliskuuta 2019).

            (33)  Ks. kuvaukset osoitteessa: https://www.gmdu.net/corp-530956.html (sivustolla käyty 14. toukokuuta 2019).

            (34)  www.cec-ceda.org.cn/famousdb/qiye1438/manager.html (sivustolla käyty 14. toukokuuta 2019).

            (35)  Raportti, 6 ja 12 luku.

            (36)  Ks. komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/688, annettu 2 päivänä toukokuuta 2019, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 116, 3.5.2019, s. 39) ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (37)  Raportti, 4 luku, s. 41–42, 83.

            (38)  Ks. raportin Report on the deep analysis of the mesh ironing board sector and the 13th Five-Year Plan Guidance over the 2018–2023 period kuvaus ja sisällysluettelo. YUBO INFO. 28. joulukuuta 2018. www.chinabgao.com/report/4288625.html (sivustolla käyty 14. toukokuuta 2019).

            (39)  Ks. raportin 14 luku (teräs), 16 luku (kemikaalisektori) ja 12 luku (raaka-aineet).

            (40)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

            (41)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27. maaliskuuta 2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista, annettu 16. helmikuuta 2013.

            (42)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17); johdanto-osan 56 kappale.

            (43)  Raportti, 16 luku, s. 403.

            (44)  Ks. edellinen alaviite, s. 434–435.

            (45)  Ks. edellinen alaviite, s. 406–412.

            (46)  Ks. petrokemian ja kemian teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelman (2016–2020) 5 kohta hankkeista, jotka liittyvät uusiin kemiallisiin materiaaleihin.

            (47)  Ks. petrokemian teollisuuden kehitystä Hebeissä koskeva 13. viisivuotissuunnitelma, III.2 kohta: ”[…] edistetään integroidun teollisuuspohjan perustamista aromaattisten hiilivetyjen, etyleeniglykolin ja polyesterin osalta pyrkimyksenä saavuttaa vuoteen 2020 mennessä vuotuinen yli 30 miljoonan tonnin tuotannon taso jalostetun öljyn osalta ja 3 miljoonan tonnin tuotannon taso paraksyleenin osalta”; […] ”kehittää voimakkaasti hienokemian teollisuutta ja kemianteollisuuden uusia materiaaleja, vauhdittaa tiettyjen lääkkeissä, maaleissa, väriaineissa jne. käytettävien välituotteiden ja lisäaineiden kehitystä” sekä III.3 kohta (sisältää maalit) ja III.5 kohta (sisältää epoksimateriaalit ja tekniset muovit ja polyesterit).

            (48)  Ks. 13. tekstiiliteollisuuden kehittämisen yleinen viisivuotissuunnitelma, V.3 kohta.

            (49)  Kiinan puuvillatekstiiliteollisuuden liiton laatima puuvillatekstiiliteollisuuden kehittämisen 13. viisivuotissuunnitelma, IV.1.1 ja IV.1.2 kohta sekä taulukko 5.
         http://www.ctei.cn/special/2016nzt/gg/0928pdf/3.pdf (sivustolla käyty 14. toukokuuta 2019).

            (50)  Ks. edellinen alaviite, IV.2.1 kohta.

            (51)  Raportti, 17 luku, s. 462–463.

            (52)  Raportti, 17 luku, s. 438–439.

            (53)  Raportti, 6 luku, s. 138–149.

            (54)  Raportti, 9 luku, s. 216.

            (55)  Raportti, 9 luku, s. 213–215.

            (56)  Raportti, 9 luku, s. 209–211.

            (57)  Ks. komission asetus (EY) N:o 1620/2006, annettu 30 päivänä lokakuuta 2006, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Ukrainasta peräisin olevien silityslautojen tuonnissa, etenkin 26 kappale: komissio totesi, että markkinatalouskohtelua pyytäneet kaksi kiinalaista tuottajaa ”eivät olleet noudattaneet sopimusvelvoitteitaan ja maksaneet valtiolle maankäyttöoikeuksistaan, mutta tästä ei ollut taloudellisia tai muita seuraamuksia yrityksille. Lisäksi yhden yrityksen havaittiin maksavan vuokraa tutkimusajanjaksolla valtion omistamasta maasta, jonka maankäyttöoikeuksia se ei ollut virallisesti saanut valtiolta. Tilanne korjattiin tutkimusajanjakson jälkeen, mutta normaalia alhaisemmin maksui
            n”.

            (58)  Raportti, 13 luku, s. 332–337.

            (59)  Raportti, 13 luku, s. 336.

            (60)  Raportti, 13 luku, s. 337–341.

            (61)  Raportti, 6 luku, s. 114–117.

            (62)  Raportti, 6 luku, s. 119.

            (63)  Raportti, 6 luku, s. 120.

            (64)  Raportti, 6 luku, s. 121–122, 126–128, 133–135.

            (65)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (66)  ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/database

            (67)  Turkin tasavallan energiamarkkinoiden sääntelyviranomainen, www.epdk.org.tr

            (68)  Brasilian kaivos- ja energiaministeriö, www.mme.gov.br/

            (69)  www.Ilo.org

            (70)  Euroopan unionin tilastollinen toimialaluokitus.

            (*1)  26. syyskuuta 2018.Sivustolla käyty viimeksi

            (71)  Tarkastelupyynnössä esitettyjen arvioiden perusteella tuotannollisiin yleiskuluihin sisältyvät koneet ja materiaalit, poistot, energia ja muut.

            (*2)  http://www.gtis.com/gta/

            (*3)  Tiedot olivat saatavilla ainoastaan otsakkeen 5210 tasolla.

            (*4)  http://www.turkstat.gov.tr

            (72)  http://www.turkstat.gov.tr/PreTablo.do?alt_id=1008, sivustolla käyty viimeksi 27. helmikuuta 2019.

            (73)  http://www.turkstat.gov.tr/PreIstatistikTablo.do?istab_id=2104, sivustolla käyty viimeksi 27. helmikuuta 2019.

            (74)  https://www.usitc.gov/publications/701_731/pub4568_1.pdf

            (75)  Federal Register notice, 8. maaliskuuta 2016, saatavilla osoitteessa https://www.gpo.gov/fdsys/pkg/FR-2016-03-08/pdf/2016-05172.pdf

            (76)  Kiinan vientihinnat Japaniin.

            (77)  Kiinan vientihinnat Yhdysvaltoihin.

            (78)  https://www.govinfo.gov/content/pkg/FR-2016-03-08/pdf/2016-05172.pdf

            (79)  https://aceservices.cbp.dhs.gov/adcvdweb/ad_cvd_msgs/search?direction=desc&filter_cat=ALL&filter_type=ALL&page=1&per_page=50&preview=yes&search=ironing+tables&sort=msg_dt

            (80)  Ks. alaviite 78 ja 79.

            (81)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium

            (82)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).