title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1511, annettu 10 päivänä syyskuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               11.9.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 237/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1511,
   annettu 10 päivänä syyskuuta 2015,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 10 päivänä syyskuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE

         Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  MA

                  187,4

                  MK

                  48,7

                  XS

                  49,2

                  ZZ

                  95,1

                  0707 00 05

                  MK

                  76,3

                  TR

                  116,3

                  XS

                  42,0

                  ZZ

                  78,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,1

                  ZZ

                  135,1

                  0805 50 10

                  AR

                  149,4

                  BO

                  135,7

                  CL

                  106,0

                  UY

                  113,3

                  ZA

                  143,5

                  ZZ

                  129,6

                  0806 10 10

                  EG

                  178,6

                  TR

                  130,4

                  ZZ

                  154,5

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  92,3

                  CL

                  146,0

                  NZ

                  147,8

                  US

                  168,8

                  ZA

                  122,0

                  ZZ

                  133,1

                  0808 30 90

                  AR

                  136,6

                  CL

                  100,0

                  TR

                  124,3

                  ZA

                  153,9

                  ZZ

                  128,7

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  79,0

                  TR

                  154,1

                  ZZ

                  116,6

                  0809 40 05

                  BA

                  51,4

                  MK

                  45,8

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  53,0

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1425, annettu 24 päivänä elokuuta 2015, Kroatian, Ranskan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtivien tai näissä maissa rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastustoiminnan kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä

text:
               26.8.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 223/3

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1425,
   annettu 24 päivänä elokuuta 2015,
   Kroatian, Ranskan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtivien tai näissä maissa rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastustoiminnan kieltämisestä Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksessa (EU) N:o 2015/104 (2) vahvistetaan se tonnikalan määrä, joka voidaan kalastaa Euroopan unionin kalastusaluksilla ja rysillä vuonna 2015 Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä.

               (2)

               Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 302/2009 (3) edellytetään, että jäsenvaltiot ilmoittavat komissiolle yli 24 metrin pituisille aluksilleen myönnetyt aluskohtaiset kiintiöt. Alle 24 metrin pituisten pyyntialusten ja rysien osalta jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vähintään tuottajaorganisaatioille tai vastaavanlaisilla pyydyksillä pyytävien alusten ryhmille myönnetty kiintiö.

               (3)

               Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteena on kalastusalan pitkän aikavälin kannattavuus varmistamalla elävien vesiluonnonvarojen kestävä hyödyntäminen ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti.

               (4)

               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 36 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos komissio toteaa jäsenvaltioiden toimittamien tietojen sekä muiden hallussaan olevien tietojen perusteella, että Euroopan unionin, jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden ryhmän käytettävissä olevat kalastusmahdollisuudet katsotaan yhden tai useamman pyydyksen tai laivaston osalta kokonaan käytetyiksi, se ilmoittaa asiasta asianomaisille jäsenvaltioille ja kieltää kalastustoiminnan tietyn alueen, pyydyksen, kannan, kantaryhmän tai kyseistä kalastustoimintaa harjoittavan laivaston osalta.

               (5)

               Komission käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että Kroatian, Ranskan, Italian, Maltan ja Espanjan lipun alla purjehtiville tai näissä maissa rekisteröidyille kurenuotta-aluksille myönnetyt tonnikalan kalastusmahdollisuudet Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä on käytetty loppuun.

               (6)

               Kroatia ilmoitti komissiolle 10 ja 24 päivänä kesäkuuta 2015 asettaneensa tonnikalaa vuonna 2015 aktiivisesti pyytäville yhdeksälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan neljälle alukselle 10 päivänä kesäkuuta, kahdelle alukselle 20 päivänä kesäkuuta ja kolmelle alukselle 24 päivänä kesäkuuta 2015, joten asianomainen kalastustoiminta päättyi kokonaan 24 päivänä kesäkuuta 2015 kello 24.00.

               (7)

               Ranska ilmoitti komissiolle 1, 4 ja 9 päivänä kesäkuuta 2015 asettaneensa tonnikalaa vuonna 2015 aktiivisesti pyytäville 17 kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 12 alukselle 1 päivänä kesäkuuta, kolmelle alukselle 4 päivänä kesäkuuta ja kahdelle alukselle 9 päivänä kesäkuuta 2015, joten asianomainen kalastustoiminta päättyi kokonaan 9 päivänä kesäkuuta 2015 kello 10.02.

               (8)

               Italia ilmoitti komissiolle 30 päivänä toukokuuta sekä 1 ja 10 päivänä kesäkuuta 2015 asettaneensa tonnikalaa vuonna 2015 aktiivisesti pyytäville 12 kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan neljälle alukselle 30 päivänä toukokuuta, seitsemälle alukselle 1 päivänä kesäkuuta ja viimeiselle alukselle 10 päivänä kesäkuuta 2015, joten asianomainen kalastustoiminta päättyi kokonaan 10 päivänä kesäkuuta 2015 kello 11.21.

               (9)

               Malta ilmoitti komissiolle 3 päivänä heinäkuuta 2015 asettaneensa tonnikalaa vuonna 2015 aktiivisesti pyytävälle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan 10 päivänä kesäkuuta 2015 kello 08.00.

               (10)

               Espanja ilmoitti komissiolle 28 päivänä toukokuuta, 1 päivänä kesäkuuta ja 1 päivänä heinäkuuta 2015 asettaneensa tonnikalaa vuonna 2015 aktiivisesti pyytäville kuudelle kurenuotta-alukselleen kalastustoimia koskevan kiellon, joka tuli voimaan yhdelle alukselle 28 päivänä toukokuuta, neljälle alukselle 1 päivänä kesäkuuta ja viimeiselle alukselle 8 päivänä kesäkuuta 2015, joten asianomainen kalastustoiminta päättyi kokonaan 8 päivänä kesäkuuta 2015 kello 15.00.

               (11)

               Rajoittamatta Kroatian, Ranskan, Italian, Maltan ja Espanjan toteuttamien edellä mainittujen toimien soveltamista komission on tarpeen kieltää asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden lipun alla purjehtivien tai niissä rekisteröityjen kurenuotta-alusten tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä, ja kielto tulee voimaan viimeistään 24 päivänä kesäkuuta 2015 kello 24.00 Kroatian osalta, viimeistään 9 päivänä kesäkuuta 2015 kello 10.02 Ranskan osalta, viimeistään 10 päivänä kesäkuuta 2015 kello 11.21 Italian osalta, 10 päivänä kesäkuuta 2015 kello 08.00 Maltan osalta ja viimeistään 8 päivänä kesäkuuta 2015 kello 15.00 Espanjan osalta,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Kielletään Kroatian lipun alla purjehtivilta tai Kroatiassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä viimeistään 24 päivästä kesäkuuta 2015 kello 24.00 alkaen.
   Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.
   2 artikla
   Kielletään Ranskan lipun alla purjehtivilta tai Ranskassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä viimeistään 9 päivästä kesäkuuta 2015 kello 10.02 alkaen.
   Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.
   3 artikla
   Kielletään Italian lipun alla purjehtivilta tai Italiassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä viimeistään 10 päivästä kesäkuuta 2015 kello 11.21 alkaen.
   Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.
   4 artikla
   Kielletään Maltan lipun alla purjehtivilta tai Maltassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä 10 päivästä kesäkuuta 2015 kello 08.00 alkaen.
   Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.
   5 artikla
   Kielletään Espanjan lipun alla purjehtivilta tai Espanjassa rekisteröidyiltä kurenuotta-aluksilta tonnikalan kalastus Atlantin valtamerellä pituuspiirin 45° läntistä pituutta itäpuolella sekä Välimerellä viimeistään 8 päivästä kesäkuuta 2015 kello 15.00 alkaen.
   Näillä aluksilla pyydettyä tonnikalaa ei saa mainitusta päivästä alkaen pitää aluksella, panna altaaseen lihotettavaksi tai kasvatettavaksi, jälleenlaivata, siirtää tai purkaa.
   6 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 24 päivänä elokuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Phil HOGAN

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Neuvoston asetus (EU) 2015/104, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015, asetuksen (EU) N:o 43/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 779/2014 kumoamisesta (EUVL L 22, 28.1.2015, s. 1).

      (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 302/2009, annettu 6 päivänä huhtikuuta 2009, tonnikalan monivuotisesta elvytyssuunnitelmasta Itä-Atlantilla ja Välimerellä, asetuksen (EY) N:o 43/2009 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1559/2007 kumoamisesta (EUVL L 96, 15.4.2009, s. 1).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 670/2014, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2014 , kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               19.6.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 179/66

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 670/2014,
   annettu 18 päivänä kesäkuuta 2014,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2014.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE
      Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1343, annettu 5 päivänä elokuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               6.8.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 213/10

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1343,
   annettu 5 päivänä elokuuta 2016,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 5 päivänä elokuuta 2016.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE

         Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 405/2011, annettu 19 päivänä huhtikuuta 2011 , lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

text:
               28.4.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 108/3

         NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 405/2011,
   annettu 19 päivänä huhtikuuta 2011,
   lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

      EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon ehdotuksen, jonka Euroopan komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

               (1)

               Komissio vahvisti asetuksella (EU) N:o 1261/2010 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönoton tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa.

               (2)

               Menettely pantiin vireille, kun Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liitto (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli tehnyt 15 päivänä helmikuuta 2010 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan, tässä tapauksessa yli 25 prosenttia, tiettyjen ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen kokonaistuotannosta unionissa.

               (3)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, tukea ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2009 ja 31 päivän maaliskuuta 2010 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2007 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         1.2   Myöhempi menettely

               (4)

               Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia tasoitustoimenpiteitä, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisesti huomautuksensa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista. Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.

               (5)

               Osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen tasoitustullin käyttöönottoa tiettyjen Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille asetettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tässä lopullisessa ilmoituksessa annettujen tietojen johdosta.

         1.3   Menettelyn osapuolet

               (6)

               Koska huomautuksia menettelyn osapuolista ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 5–22 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

               (7)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana oleva tuote ovat siis määritelmältään Intiasta peräisin olevat ruostumattomat terästangot, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin kylmänä muokatut tai kylmänä viimeistellyt, muut kuin poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset läpimitaltaan vähintään 80 mm:n tangot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89.

               (8)

               Yksi intialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset läpimitaltaan vähintään 80 mm:n ruostumattomat terästangot, jotka eivät kuulu toleranssirajoihin H6–H11, olisi suljettava tutkimuksen ulkopuolelle, sillä ne eivät kuulu tuotteen määritelmän piiriin.

               (9)

               Tämä väite hylättiin, sillä tuotteen määritelmässä ei viitata toleransseihin. Kyselylomakkeessa oleva tuotteen valvontakoodi (PCN) sisältää toleransseja koskevan kentän, joka on rajattu alueelle H6–H11, mutta tämä on ainoastaan vertailuja varten eikä sillä ole mitään sitovia vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen kannalta. Tämän vuoksi pääteltiin, että toleranssialueen H6–H11 ulkopuolelle jääviä tuotteita ei pitäisi sulkea tarkastelun ulkopuolelle.

               (10)

               Olisi huomattava, että alustavien tuki- ja vahinkomarginaalien laskemista varten otettiin huomioon myös toleranssialueen H6–H11 ulkopuoliset tuotteet.

         2.2   Samankaltainen tuote

               (11)

               Koska samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 25 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

         3.   TUET

   3.1   Johdanto

               (12)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26 kappaleessa viitattiin seuraaviin järjestelmiin, joiden väitettiin liittyvän tukien myöntämiseen:

                           a)

                           tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme);

                           b)

                           ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme);

                           c)

                           tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme);

                           d)

                           vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme);

                           e)

                           vientiluottojärjestelmä.

               (13)

               Unionin tuotannonala tiedusteli, oliko komissio jättänyt huomiotta eräitä tukiohjelmia, joiden perusteella se uskoi, että Intian tuottajien saamat tuet oli aliarvioitu.

               (14)

               Vastauksena on todettava, että valitukseen sisältyi suuri määrä kansallisia ja alueellisia tukijärjestelmiä, jotka sisällytettiin vientiä harjoittaville Intian tuottajille suunnattuun kyselylomakkeeseen ja joita komissio tutki. Kuitenkin ainoastaan edellä 12 kappaleessa lueteltujen järjestelmien osalta voitiin todeta, että tutkitut otokseen kuuluvat vientiä harjoittavat tuottajat olivat saaneet tukea.

               (15)

               Unionin tuotannonala väitti myös, että komission päätelmät olivat ristiriidassa Yhdysvaltojen kauppaministeriön (Department of Commerce) sellaisten päätelmien kanssa, jotka oli saatu tuoreessa tasoitustullimenettelyssä, jossa oli todettu huomattavasti suurempia tukia Intiasta peräisin olevassa tiettyjen terästen tuonnissa. On kuitenkin todettava, että kyseessä on eri tuotetta koskeva päätelmä, joka koskee myös eri tutkimusajanjaksoa. Sen vuoksi kyseinen väite hylättiin.

               (16)

               Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 26–28 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

         3.2   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

               (17)

               Useat osapuolet väittivät, että tuontitullien hyvitysjärjestelmää ei pitäisi katsoa tasoitustoimenpiteiden alaiseksi tueksi, sillä järjestelmän tarkoituksena on hyvittää viennistä maksettuja tulleja. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 kappaleessa selvitetään, tätä järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna verojen ja maksujen palautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä, koska se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa, liitteessä II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteessä III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) vahvistettujen sääntöjen mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia. Sen vuoksi nämä väitteet hylätään.

               (18)

               Yksi osapuoli väitti, että kun kyseessä on DEPB-lisenssi, todellinen myyntihinta oli lisenssin arvoa alhaisempi ja siksi etu oli pienempi. Tältä osin on huomattava, että järjestelmän mukainen etu laskettiin lisenssin yhteydessä myönnetyn hyvityksen määrän perusteella riippumatta siitä, käytettiinkö lisenssi tuontitullien kuittaamiseen vai myytiinkö lisenssi todellisuudessa. Katsottiin, että lisenssin myynti sen nimellisarvoa alhaisempaan hintaan on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta järjestelmän mukaisesti saadun edun määrää. Näin ollen väite hylätään.

               (19)

               Yksi osapuoli väitti lisäksi, että vaikka DEPBS-järjestelmä katsottaisiinkin tasoitustoimenpiteiden alaiseksi, järjestelmästä saatavan edun ei pitäisi pohjautua vientiarvoon vaan DEPB-lisenssin todelliseen käyttöön. Tältä osin olisi muistettava, että perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajan oli todettu saaneen tutkimusajanjaksona. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Koska yritys tietää saavansa DEPBS-järjestelmän mukaista tukea, se on muita edullisemmassa asemassa, koska sen saamat tuet voivat kuvastua alhaisempina hintatarjouksina. Vientihetki on ratkaisevan tärkeä määritettäessä edun koituminen, mutta myöhemmällä käytöllä ei ole merkitystä, sillä etuun oikeutettu viejä on jo taloudellisesti paremmassa asemassa. Tästä syystä tämä väite hylätään.

               (20)

               Koska muita huomautuksia tästä järjestelmästä ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–41 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         3.3   Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

               (21)

               Yksi osapuoli väitti, ett AAS-järjestelmä pitäisi katsoa tullinpalautusjärjestelmäksi, sillä tuodut raaka-aineet käytetään vientitavaroiden tuotantoon. Tähän väitteeseen vastauksena väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa selitetään, että tässä tapauksessa sovellettua alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautusta koskeva määritelmä ja säännöt) sääntöjen mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Katsotaan myös, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantopanoksia ja myyntiä koskevat vakionormit (SION-vakionormit) eivät olleet riittävän tarkkoja, eikä niitä sinällään voida pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska vakionormit on laadittu niin, että Intian viranomaiset eivät voi riittävän tarkkaan varmentaa niiden perusteella sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi tavallisesti vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 kohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohta). Kyseinen alajärjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, ja näin ollen väite hylättiin.

               (22)

               Toisin kuin eräs osapuoli toimittamassaan näkemyksessä katsoi, tukimäärän laskemisessa oli otettava huomioon muun kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuoma AAS-etu, kun määritettiin tasoitustoimenpiteen alaisen edun määrää. AAS-järjestelmässä ei ole mitään velvoitetta, jolla rajoitettaisiin edun käyttö tiettyyn tuotteeseen liittyvien tuotantopanosten tullittomaan tuontiin. Näin ollen tarkasteltavana oleva tuote voi saada etua kaikista annetuista AAS-eduista.

               (23)

               Koska muita huomautuksia tästä järjestelmästä ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 42–58 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         3.4   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

               (24)

               Koska huomautuksia tästä järjestelmästä ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 59 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

         3.5   Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä (Export Oriented Units Scheme, EOUS)

               (25)

               Ennen kuin käsitellään huomautuksia, jotka esitti otokseen kuulunut yritys, jolla oli vientiin suuntautuneen yksikön asema, olisi muistettava, että olennaista kyseisille yksiköille on FT-policy 2004–2009- ja FT-policy 2009–2014 -asiakirjassa asetettu velvoite, jonka mukaan niiden on saavutettava niin sanotut nettovaluutta-ansiot, eli viennin kokonaisarvon on viiden vuoden viitekautena oltava suurempi kuin tuontituotteiden kokonaisarvo. Kaikki yritykset, jotka periaatteessa sitoutuvat viemään koko tavara- tai palvelutuotantonsa, voidaan perustaa EOUS-järjestelmän mukaisesti.

               (26)

               Vientiin suuntautuneilla yksiköillä on vastaavasti oikeus tiettyihin etuihin, jotka luetellaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa. Ne ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti ne ovat erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea. Vientiin suuntautuneen yksikön vientitavoite, joka esitetään FT-policy 2009–2014 -asiakirjan luvussa 6.1, on tukien saamisen olennainen edellytys.

               (27)

               Vientiin suuntautuneen yksikön saamat vapautukset ovat oikeudellisesti vientituloksesta riippuvia. EOUS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan h ja i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) tiukkojen sääntöjen mukaisia.

               (28)

               Ei ole myöskään vahvistettu, että Intian viranomaiset olisivat soveltaneet tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tulleitta tai liikevaihtoverotta hankittuja tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 alakohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta sen liitteessä III olevan II kohdan 2 alakohta). Käytössä olevalla tarkistusjärjestelmällä valvotaan nettovaluutta-ansioita koskevaa velvoitetta eikä tuonnin kulutusta suhteessa vietyjen tuotteiden tuotantoon.

               (29)

               Vientiin suuntautuneen yksikön aseman saanut osapuoli katsoi, että etu mahdollistaa tasoitustullin käyttöönoton kahdella edellytyksellä: i) tarkistusjärjestelmää ei ole ja ii) liiallista tullinpalautusta esiintyy. Vastauksena tähän olisi huomattava, että Intian viranomaisten on tärkeää osoittaa, että ne ovat toteuttaneet toimivan tarkistusjärjestelmän, jolla selvitetään, millaista tuontia käytettiin tuotantoprosessissa ja missä määrin tuontia käytettiin. Jäljempänä käsitellään yksityiskohtaisemmin toimivan tarkistusjärjestelmän puuttumista. Mitä tulee liiallisiin tullinpalautuksiin, kysymys on merkityksellinen vain, jos on todettu, että järjestelmä (tässä tapauksessa EOUS) on tosiasiallinen tullinpalautusjärjestelmä, joka täyttää perusasetuksen liitteiden I, II ja III vaatimukset. Kuten 27 kappaleessa selitetään, EOUS-järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä.

               (30)

               Osapuoli korosti lisäksi sitä, että EOUS-järjestelmä on luonteeltaan oletusarvoinen, sillä sen avulla voidaan tuoda tullitta raaka-aineita lopullisten tavaroiden vientiä varten. Osapuoli väitti, että EOUS-järjestelmä voidaan rinnastaa sisäisen jalostuksen mukaista helpotusta koskevaan erityiseen tullimenettelyyn eikä tullinpalautukseen. Väitettiin, että riippumatta siitä, onko näiden kahden järjestelmän tulos teoreettisesti sama (sellaisten tavaroiden vienti, johon sisältyvien raaka-aineiden tuonnissa luovutaan tullista), niiden välillä on merkittäviä eroja. Tämän väitteen tueksi osapuoli esitti, että tullinpalautusjärjestelmässä viejällä on oikeus hakea lopullisiin tavaroihin käytettyjen raaka-aineiden tullien palautusta. Sisäisen jalostuksen järjestelmässä viejä vapautetaan kaikista tuontitulleista mutta sillä on oikeudellinen velvoite maksaa tullia kaikista kotimaassa myydyistä lopullisista tavaroista. Osapuoli väitti, että viimeksi mainitussa järjestelmässä ei voi esiintyä liiallista tullinpalautusta.

               (31)

               Vastauksena tähän olisi ensinnäkin huomattava, että liiallinen maksu voidaan todeta ainoastaan, kun käytössä on tarkistusjärjestelmä, jolla pyritään valvomaan tuonnin kulutusta suhteessa vientitavaroiden tuotantoon. Mitä tulee osapuolen väitteeseen, jonka mukaan vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmä ei ole tullinpalautusjärjestelmä, olisi huomattava, että perusasetuksen liitteen I alaviitteessä 2 säädetään selvästi, että perusasetuksessa ilmaisulla ’palauttaminen’ tarkoitetaan tuontimaksuista vapauttamista tai niiden maksun siirtämistä kokonaan tai osittain. On selvää, että tullinpalautus- tai tullivapautusjärjestelmissä sovelletaan samaa peruskäsitettä eli että raaka-aineiden tuonnissa joko tullit jätetään maksamatta tai ne hyvitetään sillä edellytyksellä, että raaka-aineet käytetään myöhemmin vietävien tuotteiden valmistukseen. On myös selvää, että vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmän määrittely tosiasialliseksi tullinpalautusjärjestelmäksi edellyttää perusasetuksen liitteiden I, II ja III vaatimusten täyttymistä.

               (32)

               Osapuoli väitti lisäksi, että vientiin suuntautuneisiin yksiköihin sovelletaan asianmukaista tarkistusjärjestelmää ja että lisätarkastustoimia sovelletaan sekä vientiin että kotimaiseen myyntiin. Se väitti, että ulkomaankauppapolitiikan (FTP) ja menettelykäsikirjan (HOP), joilla määritetään vientiin suuntautuneisiin yksiköhin sovellettavat säädökset ja menettelyt, lisäksi myös muut tekijät ovat merkityksellisiä. Olisi myös tutkittava, onko Intiassa voimassa muita lakeja ja asetuksia, joilla luodaan kohtuullinen ja tehokas tarkistusjärjestelmä. Väitteensä tueksi osapuoli esitti, että HOP:n 6.10.1 kohdan mukaisesti sillä on oikeudellinen velvoite pitää asianmukaisesti tiliä ja toimittaa neljännesvuosittaiset ja vuotuiset sähköisesti allekirjoitetut raportit, jotka kuvaavat edistymistä tuonnin, kotimaisten hankintojen, viennin ja kotimaisen myynnin osalta. Osapuoli väitti lisäksi, että vuoden 1944 keskusvalmisteverolain (Central Excise Act) mukaisesti sillä on kotimaan myynnissä oikeudellinen velvoite antaa verolasku, jossa esimerkiksi ilmaistaan selkeästi maksettavat verot. Mainitussa laissa säädetään lisäksi kuukausikohtaisista vaatimuksista, joiden mukaan osapuolen on toimitettava viranomaisille täydelliset tiedot kotimaan myynnistään. Vuoden 1956 yrityslain (Companies Act) ja sovellettavien kirjanpitonormien mukaisesti osapuolella on myös oikeudellinen velvoite antaa yksityiskohtaista tietoa tuonnista ja kotimaisista hankinnoista sekä viennistä ja kotimaan myynnistä tarkastetuissa tilinpäätöksissään.

               (33)

               Vastauksena tähän ei kiistetä sitä, että yrityslaki saattaa antaa puitteet Intian kirjanpitonormeille. Kun arvioidaan tasoitustoimenpiteiden soveltamista vientiin suuntautuneeseen yksikköön, merkityksellistä on kuitenkin se, ovatko viranomaiset luoneet järjestelmän, jonka avulla voidaan vahvistaa, onko tulleitta tai veroitta tapahtunut tuonti käytetty vietyjen tavaroiden tuotantoon ja missä määrin näin on käynyt.

               (34)

               Keskusvalmisteverolain mukaiset vaatimukset palvelevat tyystin eri päämäärää, sillä niillä varmistetaan, että Intian kotimaan markkinoilla tapahtuvasta myynnistä on maksettu sovellettavat verot. Sen avulla ei todenneta tulleitta tuotuja raaka-aineita, eikä sillä valvota yhteyttä tullittoman tuonnin ja siitä seurauksena olevan tavaroiden viennin välillä, jotta tullinpalautusjärjestelmille voitaisiin saada oikeutus.

               (35)

               Muiden valvontatoimien osalta muistutettakoon, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen 69 kappaleessa mainitaan, vientiin suuntautuneella yksiköllä ei missään vaiheessa ole velvoitetta osoittaa kaikkien tuotujen lähetysten ja vastaavan tuloksena olevan tuotteen toimitusten välisiä yhteyksiä. Intian viranomaiset voisivat kuitenkin ainoastaan lähetyksiä tarkkailemalla saada riittävät tiedot tuotantopanosten lopullisista käyttötarkoituksista voidakseen varmistaa, että vapautus tullista/liikevaihtoverosta ei ole suurempi kuin vientituotannon tuotantopanosten arvo.

               (36)

               Osapuolen esittämien näkemysten huolellisesta tarkastelusta huolimatta vahvistettiin tämän vuoksi, etteivät Intian viranomaiset soveltaneet tehokasta tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tulleitta ja liikevaihtoverotta hankittuja tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II luvun 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II luvun 2 kohta). Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista tavallisesti olisi vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkistusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 alakohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 alakohta). Viranomaiset eivät myöskään osoittaneet, että liiallista tuontitullien palauttamista ei olisi tapahtunut.

               (37)

               Osapuoli väitti, että komission toteuttamaa tukimäärän laskemista varten olisi pitänyt ottaa huomioon lopullisten tuotteiden kotimaan myynnistä maksetut tullit. Vastauksena tähän väitteeseen on todettava, että vaikka vientiin suuntautuneen yksikön perustamisen tarkoituksena on saavuttaa nettovaluutta-ansioita, vientiin suuntautuneella yksiköllä on mahdollisuus myydä osa tuotannostaan kotimarkkinoille. Vientiin suuntautuneiden yksikköjen järjestelmässä tavaroita käsitellään tuontitavaroina, vaikka ainoastaan alennettu 50 prosentin tulli on maksettava. Vientiin suuntautunut yksikkö ei sinänsä ole eri tilanteessa kuin muut kotimarkkinoilla toimivat yritykset, eli sen olisi maksettava ostettavista tuotteista sovellettavat tullit ja/tai maksut. Tässä yhteydessä pitäisi olla selvää, että viranomaisten päätös verottaa kotimarkkinoilla kulutettavia tuotteita ei tarkoita, että vientiin suuntautuneen yksikön vapauttaminen tuontitulleista ja liikevaihtoveron palauttaminen eivät olisi etu tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnissä. Kotimarkkinamyynnillä ei myöskään ole vaikutusta yleisempään arviointiin siitä, onko asianmukaista tarkistusjärjestelmää käytössä tai onko se riittävä.

               (38)

               Osapuoli katsoi myös, että komissio käyttää väärää nimittäjää laskiessaan tuen määrää. Se väitti, että oikea nimittäjä on koko myynnin liikevaihto eikä vientimyynnin liikevaihto. Tämä väite on hylättävä. Ohjelman mukaisesti laskettu tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin kokonaisviennin liikevaihdolle; se on soveltuva nimittäjä, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta. Se että vientiin suuntautunut yksikkö voi myydä osan tuotannostaan kotimaan markkinoilla ei muuta sitä, että vientiin suuntautuneiden yksiköiden järjestelmällä on selkeä vientitavoite.

               (39)

               Osapuoli väitti myös, että yrityksen saaman edun pitäisi olla yhtä suuri kuin Intian viranomaisten menettämät luottokustannukset raaka-aineiden tuonnin ja lopullisten ruostumattomien terästankojen Intiasta tapahtuvan viennin välisenä aikana. Väitteensä tueksi osapuoli viittasi Yhdysvaltain kauppaministeriön äskettäiseen alustavaan päätelmään uutta laivaajaa koskevassa tukien vastaisessa tarkastelussa, jossa maksamattomat tullit katsottiin yritykselle tuontihetkellä myönnetyksi korottomaksi lainaksi. Vastauksena tähän väitteeseen todetaan, että komissiota eivät sido mitkään Yhdysvaltain kauppaministeriön käyttämät laskentamenetelmät vaan perusasetuksen säännökset. Nyt käsillä olevassa tapauksessa käytetty laskentamenetelmä selitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen 75 ja 76 kappaleessa. Esitetty väite olisi joka tapauksessa pätevä ainoastaan, jos tulleja pelkästään lykättäisiin (perusasetuksen liitteen I alaviite 3) sen sijaan, että niistä myönnetään vapautus, kuten nyt käsillä olevassa tapauksessa tehdään.

               (40)

               Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60–77 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

         3.6   Vientiluottojärjestelmä (Export Credit Scheme, ECS)

               (41)

               Yksi osapuoli myönsi saaneensa edullisen luoton vientiään varten mutta väitti, että korko oli huomattavasti suurempi kuin EU:ssa vallitsevat luottojen korkotasot eikä sitä näin ollen pitäisi katsoa eduksi.

               (42)

               Vastauksena tähän on todettava, että tukimäärän laskeminen perustui eroon vientiluottojen korkojen ja sellaisten korkojen välillä, jotka asianomaisen yrityksen olisi pitänyt maksaa tavanomaisista kaupallisista luotoista Intiassa. Tässä tapauksessa käytettiin kotimaista vertailuarvoa tuen määrän laskemiseen. Näin ollen väite hylättiin.

               (43)

               Koska muita huomautuksia tästä järjestelmästä ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78–86 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         3.7   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

               (44)

               Perusasetuksen säännösten mukaisten tasoitustullien käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on 3,3–4,3 prosenttia. Koska nämä ovat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 kappaleessa vahvistetulla tasolla, kyseisen kappaleen päätelmät vahvistetaan.

                           JÄRJESTELMÄ→

                           DEPBS (3)

                           AAS (3)

                           EOU (3)

                           ECS (3)

                           Yht.

                           YRITYS

                           Chandan Steel Ltd.

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                           Venus-ryhmä

                           2,6 % – 3,4 %

                           0 – 0,8 %

                           3,3 % (4)

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               Menetelmä tukimarginaalien vahvistamiseksi otoksen ulkopuolisille yhteistyössä toimineille yrityksille esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 kappaleessa. Perusasetuksen 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti otokseen kuulumattomien yritysten tukimarginaali, joka laskettiin otoksessa mukana oleville yhteistyössä toimineille yrityksille vahvistetun painotetun keskimääräisen tukimarginaalin perusteella, on 4,0 prosenttia. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 kappaleen päätelmät vahvistetaan.

               (46)

               Koko maata koskevan tukimarginaalin laskentaperuste vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa. Koska tältä osin ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 89 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         4.   UNIONIN TUOTANNONALA

               (47)

               Koska unionin tuotannonalaa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90–93 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         5.   VAHINKO

               (48)

               Koska huomautuksia vahingosta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94–122 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         6.   SYY-YHTEYS

               (49)

               Koska huomautuksia syy-yhteydestä ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 123–136 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         7.   UNIONIN ETU

               (50)

               Koska huomautuksia unionin edusta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 137–148 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

         8.   LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET

   8.1   Vahingon korjaava taso

               (51)

               Yksi osapuoli väitti, että vuoden 2007 tilanteeseen pohjautuva keskimääräinen voittomarginaali ennen veroja, jota käytettiin vahinkoa tuottamattoman hinnan laskemiseen vahinkomarginaalin määrittämistä varten, ei ollut tuotannonalan pitkän aikavälin voittomarginaalia edustava. Väitettiin, että vuosi, johon tällainen voitto perustui, oli poikkeuksellinen ja että vuodet 2005 ja 2006 edustivat paremmin tilannetta, sillä ne olivat tavanomaisia liiketoimintavuosia, joina voittomarginaalit olivat 4–6 prosenttia.

               (52)

               Voittotavoite, jota käytettiin alustavassa vaiheessa, perustui otokseen kuuluvien unionin tuottajien saavuttamaan keskimääräiseen painotettuun voittomarginaaliin vuonna 2007. Katsottiin, että tämä vuosi oli viimeisin edustava vuosi, jona unionin tuottajat eivät kärsineet vahingollisen tuetun tuonnin vaikutuksista. Tämän vuoksi väite hylättiin ja alustavassa vaiheessa käytetty voittomarginaali vahvistetaan.

               (53)

               Koska muita huomautuksia vahingon korjaavasta tasosta ei saatu, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 149–153 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

         8.2   Vahingon korjaavaa tasoa koskeva päätelmä

               (54)

               Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa käytetty menetelmä voidaan vahvistaa.

         8.3   Tullien taso

               (55)

               Edellä esitetyn ja perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdan perusteella olisi otettava käyttöön lopullinen tasoitustulli tasolla, joka on riittävä korjaamaan tuetusta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua tukimarginaalia.

               (56)

               Edellä esitetyn perusteella tasoitustullit on vahvistettu vertaamalla vahingon korjaavaa marginaalia ja tukimarginaalia keskenään. Ehdotetut tasoitustullit ovat seuraavat:

                           Yritys

                           Tukimarginaali

                           Vahinkomarginaali

                           Tasoitustulli

                           Chandan Steel Ltd.

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                           Venus-ryhmä

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           Yhteistyössä toimineet otoksen ulkopuoliset yritykset

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Kaikki muut yritykset

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Tästä syystä ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan Intiasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

               (58)

               Kaikki yksilöllisten yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamista koskevat pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta) on toimitettava viipymättä komissiolle (5), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta merkitykselliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkina- ja vientimyynnin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

         8.4   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

               (59)

               Koska todetut tukimarginaalit ovat korkeat ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten tasoitustullien vakuutena olevat määrät,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Intiasta peräisin olevia ruostumattomia terästankoja, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin kylmänä muokatut tai kylmänä viimeistellyt, muut kuin poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset läpimitaltaan vähintään 80 mm:n tangot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89.
   2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

               Yritys

               Tulli (%)

               Taric-lisäkoodi

               Chandan Steel Ltd., Mumbai

               3,4

               B002

               Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai;
               Precision Metals, Mumbai;
               Hindustan Inox Ltd., Mumbai;
               Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai

               3,3

               B003

               Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane

               4,3

               B004

               Liitteessä luetellut yritykset

               4,0

               B005

               Kaikki muut yritykset

               4,3

               B999

         3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Kannetaan lopullisesti asetuksella (EU) N:o 1261/2010 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät Intiasta peräisin olevien ruostumattomien terästankojen, jotka eivät ole enempää valmistetut kuin kylmänä muokatut tai kylmänä viimeistellyt, muut kuin poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset läpimitaltaan vähintään 80 mm:n tangot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 ja 7222 20 89, tuonnissa.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 19 päivänä huhtikuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         MARTONYI J.

      (1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  EUVL L 343, 29.12.2010, s. 57.

      (3)  Tähdellä merkityt tuet ovat vientitukia.

      (4)  Ryhmän painotettu keskiarvo.

      (5)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.
   LIITE

      YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET MUTTA OTOKSEN ULKOPUOLISET INTIALAISET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT

      TARIC-LISÄKOODI B005

               Yrityksen nimi

               Kaupunki

               Ambica Steel Ltd

               New Delhi

               Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd

               Navi-Mumbai

               Chase Bright Steel Ltd

               Navi-Mumbai

               D.H. Exports Pvt. Ltd

               Mumbai

               Facor Steels Ltd

               Nagpur

               Global smelters Ltd

               Kanpur

               Indian Steel Works Ltd

               Navi-Mumbai

               Jyoti Steel Industries Ltd

               Mumbai

               Laxcon Steels Ltd

               Ahmedabad

               Meltroll Engineering Pvt. Ltd

               Mumbai

               Mukand Ltd

               Thane

               Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd

               Mumbai

               Panchmahal Steel Ltd

               Kalol

               Raajratna Metal Industries Ltd

               Ahmedabad

               Rimjhim Ispat Ltd

               Kanpur

               Sindia Steels Ltd

               Mumbai

               SKM Steels Ltd

               Mumbai

               Parekh Bright Bars Pvt. Ltd

               Thane

               Shah Alloys Ltd

               Gandhinagar


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/636, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2017, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

text:
                  5.4.2017

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 91/4

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/636,
      annettu 30 päivänä maaliskuuta 2017,
      tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 57 artiklan 4 kohdan ja 58 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

                  (2)

                  Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

                  (3)

                  Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

                  (4)

                  On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

                  (5)

                  Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.
      2 artikla
      Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.
      3 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2017.

               Komission puolesta,

               puheenjohtajan nimissä

            Stephen QUEST

               Pääjohtaja

               Verotuksen ja tulliliiton pääosasto

         (1)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

         (2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

         LIITE

                     Tavaran kuvaus

                     Luokittelu (CN-koodi)

                     Perusteet

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Turvavöiden lukitusmekanismina käytettävä solkipari. Kummassakin soljessa on metallinen lukitusmekanismi, muovikotelo, tekstiilihihna, metallisia liitoskappaleita ja sähköanturi, joka antaa äänisignaalin silloin, kun ajoneuvon turvavyöt eivät ole kiinnitettyinä, vaikka niiden pitäisi olla.
                     Tuotteen kokonaispainosta hiiliteräksen osuus on 56 prosenttia, muovin 21 prosenttia, tekstiilien 13 prosenttia ja muiden materiaalien 10 prosenttia.
                     Se on esim. moottoriajoneuvojen istuimissa käytettävän turvavyöyksikön osa.
                     Ks. kuva (*1).

                     8308 90 00

                     Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 3 yleisen tulkintasäännön b alakohdan, 4 ja 6 yleisen tulkintasäännön ja XV jakson 3 huomautuksen sekä CN-koodien 8308  ja 8308 90 00  nimiketekstien mukaisesti.
                     Tuotteella on soljen objektiiviset ominaisuudet, koska se toimii lukitusmekanismina.
                     Luokittelu nimikkeen 8301  epäjaloa metallia olevaksi lukoksi ei tule kyseeseen, koska tuote ei ole avaimella tai kirjaimien tai numeroiden asettelulla toimiva lukkolaite eikä sähköllä toimiva lukko (ks. harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 8301 ).
                     Luokittelu nimikkeen 8302  epäjaloa metallia oleviksi heloiksi, varusteiksi ja niiden kaltaisiksi tavaroiksi, jotka soveltuvat vaununkoreihin, ei tule kyseeseen, koska tavara ei ole auton korin osa vaan turvavyöyksikön osa.
                     Luokittelu nimikkeen 8708  turvavyön osaksi ei tule kyseeseen, koska kyseiseen nimikkeeseen luokitellaan ainoastaan nimikkeiden 8701 –8705  ajoneuvojen turvavyöt, mutta ei niiden osia.
                     Luokittelu nimikkeen 8708 21  epätäydelliseksi turvavyöksi ei myöskään tule kyseeseen, koska tuote on vain yksi täydellisen turvavyön osista (joita ovat seuraavat viisi: soljet, kelauslaitteet, kiinnikkeet, hihnat ja lukituslevyt) eikä sillä näin ollen ole tullille esitettäessä täydellisen tai valmiin tavaran olennaista ominaisuutta.
                     Vaikka tuotetta ei sen objektiivisten ominaisuuksien ja ominaispiirteiden perusteella voida luokitella mihinkään tiettyyn nimikkeeseen, sen objektiiviset ominaisuudet ja ominaispiirteet muistuttavat eniten nimikkeen 8308  solkea. Tavara on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 8308 90 00  epäjaloa metallia olevaksi soljeksi.

            (*1)  Kuva on ainoastaan ohjeellinen.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 733/2012, annettu 13 päivänä elokuuta 2012 , kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               14.8.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 216/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 733/2012,
   annettu 13 päivänä elokuuta 2012,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Asetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 13 päivänä elokuuta 2012.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE
      Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 421/2012, annettu 16 päivänä toukokuuta 2012 , asetuksella (EY) N:o 620/2009 hallinnoitavassa korkealaatuisen naudanlihan tariffikiintiössä toukokuuta 2012 ensimmäisten seitsemän päivän aikana jätettyjen tuontitodistushakemusten myöntämisestä

text:
               17.5.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 130/18

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 421/2012,
   annettu 16 päivänä toukokuuta 2012,
   asetuksella (EY) N:o 620/2009 hallinnoitavassa korkealaatuisen naudanlihan tariffikiintiössä toukokuuta 2012 ensimmäisten seitsemän päivän aikana jätettyjen tuontitodistushakemusten myöntämisestä
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),
   ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Korkealaatuisen naudanlihan tuontitariffikiintiön hallinnoinnista 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 620/2009 (3) säädetään tuontitodistusten hakemista ja myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 1301/2006 7 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos todistushakemuksissa haetut määrät ylittävät kyseisellä kiintiökaudella käytettävissä olevat määrät, kussakin todistushakemuksessa haetuille määrille olisi vahvistettava myöntämiskertoimet. Asetuksen (EY) N:o 620/2009 3 artiklan nojalla 1 ja 7 päivän toukokuuta 2012 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haetut määrät ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava myöntämiskerroin,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Asetuksen (EY) N:o 620/2009 3 artiklan mukaisesti 1 ja 7 päivän toukokuuta 2012 välisenä aikana kiintiössä, jonka järjestysnumero on 09.4449, jätettyihin tuontitodistushakemuksiin on sovellettava jakokerrointa, joka on 16,215775 prosenttia.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2012.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  EUVL L 182, 15.7.2009, s. 25.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 680/2011, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2011 , neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyihin tiettyihin suoriin tukijärjestelmiin sovellettavista vuoden 2011 talousarviomäärärahojen enimmäismääristä

text:
               15.7.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 185/62

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 680/2011,
   annettu 14 päivänä heinäkuuta 2011,
   neuvoston asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädettyihin tiettyihin suoriin tukijärjestelmiin sovellettavista vuoden 2011 talousarviomäärärahojen enimmäismääristä
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (1) ja erityisesti sen 51 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, 69 artiklan 3 kohdan, 87 artiklan 3 kohdan, 123 artiklan 1 kohdan, 128 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan, 128 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 131 artiklan 4 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka soveltavat asetuksen (EY) N:o 73/2009 III osastossa säädettyä tilatukijärjestelmää vuonna 2011, olisi vahvistettava kullekin mainitun asetuksen 52, 53 ja 54 artiklassa tarkoitetulle tuelle talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011.

               (2)

               Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka käyttävät asetuksen (EY) N:o 73/2009 87 artiklassa säädettyä vaihtoehtoa vuonna 2011, olisi vahvistettava tilatukijärjestelmän ulkopuolelle jääviin suoriin tukiin sovellettavat talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011.

               (3)

               Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka käyttävät asetuksen (EY) N:o 73/2009 69 artiklan 1 kohdassa tai 131 artiklan 1 kohdassa säädettyjä vaihtoehtoja vuonna 2011, olisi vahvistettava asetuksen (EY) N:o 73/2009 III osaston 5 luvussa tarkoitettua erityistukea koskevien talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011.

               (4)

               Asetuksen (EY) N:o 73/2009 69 artiklan 4 kohdan mukaisesti mihin tahansa 68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii, iii ja iv alakohdassa sekä 68 artiklan 1 kohdan b ja e alakohdassa säädettyihin tuotantoon sidottuihin tukitoimiin käytettävissä olevat varat rajoitetaan 3,5 prosenttiin saman asetuksen 40 artiklassa tarkoitetusta kansallisesta enimmäismäärästä. Selkeyden vuoksi komission olisi julkaistava jäsenvaltioiden asianomaisten toimenpiteiden osalta ilmoittamien määrien perusteella saatava enimmäismäärä.

               (5)

               Asetuksen (EY) N:o 73/2009 69 artiklan 6 kohdan a alakohdan nojalla kyseisen asetuksen 69 artiklan 7 kohdan mukaisesti lasketut määrät on vahvistettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 III osastossa säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 29 päivänä lokakuuta 2009 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1120/2009 (2) liitteessä III. Selkeyden vuoksi komission olisi julkaistava jäsenvaltioiden ilmoittamat määrät, jotka ne aikovat käyttää asetuksen (EY) N:o 73/2009 69 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (6)

               Selkeyden vuoksi olisi julkaistava tilatukijärjestelmän vuoden 2011 talousarviomäärärahojen enimmäismäärät, jotka saadaan tulokseksi, kun asetuksen (EY) N:o 73/2009 52, 53, 54, 68 ja 87 artiklassa tarkoitetuille tuille vahvistetut enimmäismäärät on vähennetty saman asetuksen liitteessä VIII esitetyistä enimmäismääristä. Mainitusta liitteestä VIII asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklassa säädetyn erityistuen rahoittamiseksi vähennettävä määrä vastaa jäsenvaltioiden erityistuen osalta ilmoittaman kokonaismäärän ja saman asetuksen 69 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistuen rahoittamiseksi ilmoitettujen määrien välistä erotusta. Jos tilatukijärjestelmää täytäntöönpaneva jäsenvaltio päättää myöntää 68 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettua tukea, komissiolle ilmoitettava määrä on sisällytettävä tilatukijärjestelmän enimmäismäärään, sillä kyseinen tuki lisää viljelijän tukioikeuksien yksikköarvoa ja/tai lukumäärää.

               (7)

               Olisi vahvistettava vuotuiset kokonaismäärärahat asetuksen (EY) N:o 73/2009 123 artiklan 1 kohdan mukaisesti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka panevat vuonna 2011 täytäntöön mainitun asetuksen V osaston 2 luvussa säädetyn yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän.

               (8)

               Selkeyden vuoksi olisi julkaistava niiden varojen enimmäismäärät, jotka osoitetaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavien jäsenvaltioiden käytettäviksi vuonna 2011 näiden jäsenvaltioiden toimittamien ilmoitusten perusteella asetuksen (EY) N:o 73/2009 126 artiklan mukaisen erillisen sokerituen myöntämistä varten.

               (9)

               Selkeyden vuoksi olisi julkaistava niiden varojen enimmäismäärät, jotka osoitetaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää soveltavien jäsenvaltioiden käytettäviksi vuonna 2011 näiden jäsenvaltioiden toimittamien ilmoitusten perusteella asetuksen (EY) N:o 73/2009 127 artiklan mukaisen erillisen hedelmä- ja vihannestuen myöntämistä varten.

               (10)

               Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka soveltavat yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, olisi asetuksen (EY) N:o 73/2009 128 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti julkaistava näiden jäsenvaltioiden toimittamien ilmoitusten perusteella vuonna 2011 myönnettäviin siirtymäkauden hedelmä- ja vihannestukiin sovellettavat talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011.

               (11)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 51 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä I.
   2.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 87 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä II.
   3.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 69 artiklan 3 kohdassa ja 131 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä III.
   4.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii, iii ja iv alakohdassa sekä 68 artiklan 1 kohdan b ja e alakohdassa tarkoitettuun tukeen myönnettävät talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä IV.
   5.   Määrät, jotka jäsenvaltiot voivat käyttää asetuksen (EY) N:o 73/2009 69 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti saman asetuksen 68 artiklan 1 kohdassa säädettyyn erityistukeen, vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä V.
   6.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 III osastossa tarkoitetut tilatukijärjestelmän talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä VI.
   7.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 123 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut vuotuiset kokonaismäärärahat vuodeksi 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä VII.
   8.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 126 artiklassa tarkoitetut Tšekille, Unkarille, Latvialle, Liettualle, Puolalle, Romanialle ja Slovakialle erillisen sokerituen myöntämistä varten käytettäväksi osoitettavien varojen enimmäismäärät vuonna 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä VIII.
   9.   Asetuksen (EY) N:o 73/2010 127 artiklassa tarkoitetut Tšekille, Unkarille, Puolalle ja Slovakialle erillisen hedelmä- ja vihannestuen myöntämistä varten käytettäväksi osoitettavien varojen enimmäismäärät vuonna 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä IX.
   10.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 128 artiklan 1 ja 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut talousarviomäärärahojen enimmäismäärät vuodeksi 2011 vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä X.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 14 päivänä heinäkuuta 2011.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16.

      (2)  EUVL L 316, 2.12.2009, s. 1.

      LIITE I

         Asetuksen (EY) N:o 73/2009 52, 53 ja 54 artiklan mukaisesti myönnettävien suorien tukien talousarviomäärärahojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  BE

                  DK

                  ES

                  FR

                  IT

                  AT

                  PT

                  SI

                  FI

                  SE

                  Lammas- ja vuohipalkkio

                  855

                  21 892

                  600

                  Lammas- ja vuohialan lisäpalkkio

                  7 184

                  200

                  Emolehmäpalkkio

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Emolehmäpalkkion täydennys

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

                  Urospuolisista naudoista maksettava erityispalkkio

                  33 085

                  10 077

                  37 446

                  Teurastuspalkkio, täysi-ikäiset

                  47 175

                  8 657

                  Teurastuspalkkio, vasikat

                  6 384

                  560

                  946

                  Tomaatit – 54 artiklan 1 kohta

                  4 017

                  16 667

                  Hedelmät ja vihannekset, ei kuitenkaan tomaatit – 54 artiklan 2 kohta

                  33 025

                  850

      LIITE II

         Asetuksen (EY) N:o 73/2009 87 artiklan mukaisesti myönnettävien suorien tukien talousarviomäärärahojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Espanja

                  Ranska

                  Italia

                  Alankomaat

                  Portugali

                  Suomi

                              –

                              Siementuki

                  10 347

                  2 310

                  13 321

                  726

                  272

                  1 150

      LIITE III

         Asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan 1 kohdassa säädetyn erityistuen talousarviomäärärahojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Belgia

                  6 389

                  Bulgaria

                  19 326

                  Tšekki

                  31 826

                  Tanska

                  15 800

                  Saksa

                  2 000

                  Viro

                  1 253

                  Irlanti

                  25 000

                  Kreikka

                  108 000

                  Espanja

                  247 865

                  Ranska

                  456 600

                  Italia

                  316 950

                  Latvia

                  5 130

                  Liettua

                  9 503

                  Unkari

                  77 290

                  Alankomaat

                  21 965

                  Itävalta

                  11 900

                  Puola

                  40 800

                  Portugali

                  32 411

                  Romania

                  25 545

                  Slovenia

                  11 699

                  Slovakia

                  11 000

                  Suomi

                  47 555

                  Ruotsi

                  3 434

                  Yhdistynyt kuningaskunta

                  29 800

                                 Huom:

                              Jäsenvaltioiden 68 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tuen myöntämiseksi ilmoittamat määrät, jotka sisältyvät tilatukijärjestelmän enimmäismäärään.

                        Kreikka: 30 000 tuhatta euroa
                  Slovenia: 4 800 tuhatta euroa

      LIITE IV

         Asetuksen (EY) N:o 73/2009 68 artiklan 1 kohdan a alakohdan i, ii, iii ja iv alakohdassa sekä 68 artiklan 1 kohdan b ja e alakohdassa säädetyn tuen talousarviomäärärahojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Belgia

                  6 389

                  Bulgaria

                  19 326

                  Tšekki

                  31 826

                  Tanska

                  4 300

                  Saksa

                  2 000

                  Viro

                  1 253

                  Irlanti

                  25 000

                  Kreikka

                  78 000

                  Espanja

                  178 265

                  Ranska

                  272 600

                  Italia

                  147 950

                  Latvia

                  5 130

                  Liettua

                  9 503

                  Unkari

                  46 164

                  Alankomaat

                  14 000

                  Itävalta

                  11 900

                  Puola

                  40 800

                  Portugali

                  19 510

                  Romania

                  25 545

                  Slovenia

                  6 899

                  Slovakia

                  11 000

                  Suomi

                  47 555

                  Ruotsi

                  3 434

                  Yhdistynyt kuningaskunta

                  29 800

      LIITE V

         Määrät, jotka jäsenvaltiot voivat käyttää asetuksen (EY) N:o 73/2009 69 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti kyseisen asetuksen 68 artiklan 1 kohdassa säädettyyn erityistukeen

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Belgia

                  6 389

                  Tanska

                  15 800

                  Irlanti

                  23 900

                  Kreikka

                  70 000

                  Espanja

                  144 200

                  Ranska

                  74 000

                  Italia

                  144 900

                  Alankomaat

                  21 965

                  Itävalta

                  11 900

                  Portugali

                  21 700

                  Slovenia

                  4 800

                  Suomi

                  4 762

      LIITE VI

         Tilatukijärjestelmän talousarviomäärärahojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Belgia

                  508 479

                  Tanska

                  997 381

                  Saksa

                  5 769 994

                  Irlanti

                  1 339 421

                  Kreikka

                  2 223 798

                  Espanja

                  4 676 132

                  Ranska

                  7 477 752

                  Italia

                  4 048 143

                  Luxemburg

                  37 679

                  Malta

                  4 726

                  Alankomaat

                  852 443

                  Itävalta

                  676 748

                  Portugali

                  435 505

                  Slovenia

                  105 247

                  Suomi

                  521 080

                  Ruotsi

                  724 349

                  Yhdistynyt kuningaskunta

                  3 946 682

      LIITE VII

         Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän vuotuiset kokonaismäärärahat

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Bulgaria

                  400 035

                  Tšekki

                  667 365

                  Viro

                  80 656

                  Kypros

                  40 902

                  Latvia

                  111 260

                  Liettua

                  289 729

                  Unkari

                  958 593

                  Puola

                  2 280 455

                  Romania

                  877 278

                  Slovakia

                  292 357

      LIITE VIII

         Jäsenvaltioille asetuksen (EY) N:o 73/2009 126 artiklassa tarkoitetun erillisen sokerituen myöntämistä varten käytettäväksi osoitettujen varojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Tšekki

                  44 245

                  Latvia

                  3 308

                  Liettua

                  10 260

                  Unkari

                  41 010

                  Puola

                  159 392

                  Romania

                  5 051

                  Slovakia

                  19 289

      LIITE IX

         Jäsenvaltioille asetuksen (EY) N:o 73/2009 127 artiklassa tarkoitetun erillisen hedelmä- ja vihannestuen myöntämistä varten käytettäväksi osoitettujen varojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Tšekki

                  414

                  Unkari

                  4 756

                  Puola

                  6 715

                  Slovakia

                  690

      LIITE X

         Asetuksen (EY) N:o 73/2009 128 artiklassa tarkoitettujen siirtymäkauden hedelmä- ja vihannestukien talousarviomäärärahojen enimmäismäärät

         Kalenterivuosi 2011

                  (tuhatta euroa)

                  Jäsenvaltio

                  Kypros

                  Romania

                  Slovakia

                  Tomaatit – 128 artiklan 1 kohta

                  869

                  335

                  Hedelmät ja vihannekset, ei kuitenkaan tomaatit – 128 artiklan 2 kohta

                  3 359