title: Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 206/2011, annettu 28 päivänä helmikuuta 2011 , lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 367/2006 muuttamisesta

text:
               3.3.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 58/18

         NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 206/2011,
   annettu 28 päivänä helmikuuta 2011,
   lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 367/2006 muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan, 19 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

   1.   Aiempi tutkimus ja voimassa olevat tasoitustoimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti joulukuussa 1999 asetuksella (EY) N:o 2597/1999 (2) käyttöön lopullisen tasoitustullin tuotaessa Intiasta peräisin olevaa polyeteenitereftalaattikalvoa (PET-kalvoa), joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. Toimenpiteet olivat tietyiltä nimeltä mainituilta viejiltä peräisin olevaan tuontiin sovellettava arvoon perustuva 3,8–19,1 prosentin tasoitustulli ja muilta yrityksiltä peräisin olevaa tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevassa tuonnissa sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän lokakuuta 1997 ja 30 päivän syyskuuta 1998 välisen ajan.

               (2)

               Perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto antoi maaliskuussa 2006 asetuksen (EY) N:o 367/2006 (3), jolla pidettiin voimassa asetuksella (EY) N:o 2597/1999 käyttöön otettu lopullinen tasoitustulli Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän lokakuuta 2003 ja 30 päivän syyskuuta 2004 välisen ajan.

               (3)

               Neuvosto muutti elokuussa 2006 asetuksella (EY) N:o 1288/2006 (4) yhden intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaan tukeen liittyvän välivaiheen tarkastelun jälkeen lopullista tasoitustullia, joka tälle yritykselle oli määrätty asetuksella (EY) N:o 367/2006.

               (4)

               Neuvosto muutti syyskuussa 2007 asetuksella (EY) N:o 1124/2007 (5) toisen intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaan tukeen liittyvän osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen lopullista tasoitustullia, joka tälle yritykselle oli määrätty asetuksella (EY) N:o 367/2006.

               (5)

               Neuvosto muutti tammikuussa 2009 asetuksella (EY) N:o 15/2009 (6) komission omasta aloitteestaan vireillepaneman, viiden intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaa tukea koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen kyseisille yrityksille asetuksella (EY) N:o 367/2006 määrättyä lopullista tasoitustullia ja asetuksella (EY) N:o 1292/2007 (7) määrättyjä lopullisia polkumyyntitulleja.

               (6)

               Neuvosto muutti syyskuussa 2010 täytäntöönpanoasetuksella (EY) N:o 579/2010 (8) intialaisen PET-kalvon tuottajan saamaan tukeen liittyvän osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen lopullista tasoitustullia, joka tälle yritykselle oli määrätty asetuksella (EY) N:o 367/2006.

               (7)

               On huomattava, että Vacmet India Limited -yritykseen sovelletaan tällä hetkellä 19,1 prosentin suuruista tasoitustullia asetuksen (EY) N:o 367/2006 perusteella.

         2.   Voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet

               (8)

               On huomattava, että Vacmet India Limited -yritykseen sovelletaan 17,3 prosentin suuruista jäännöspolkumyyntitullia asetuksen (EY) N:o 1292/2007 perusteella.

         3.   Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille paneminen

               (9)

               Komissio sai 7 päivänä elokuuta 2009 perusasetuksen 19 artiklan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Vacmet India Limited, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, ja se rajoittui tuen tarkasteluun. Pyynnön esittäjä väitti pyynnössään, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet oli otettu käyttöön, olivat muuttuneet ja että muutokset olivat luonteeltaan pysyviä. Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että tuen vaikutusten korjaaminen ei enää edellytä nykytasoisen toimenpiteen soveltamista.

               (10)

               Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa varten oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä14 päivänä tammikuuta 2010 julkaistussa ilmoituksessa (9), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, panevansa perusasetuksen 19 artiklan nojalla vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoitettiin koskemaan tuen tarkastelua pyynnön esittäjän osalta.

               (11)

               Osittaista välivaiheen tarkastelua koskevassa tutkimuksessa arvioitiin myös, onko tarkastelun tulosten perusteella tarpeen muuttaa tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin tällä hetkellä sovellettavaa tullia niiden asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joita ei mainita erikseen asetuksen (EY) N:o 367/2006 2 artiklan 1 kohdassa, eli ”kaikkiin muihin yrityksiin” Intiassa sovellettavaa tullia.

               (12)

               Komissio ilmoitti myös 14 päivänä tammikuuta 2010Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (10) panevansa vireille polkumyyntitoimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajoitettiin koskemaan polkumyynnin tarkastelua pyynnön esittäjän osalta.

         4.   Tutkimus

               (13)

               Tuen tasoa koskenut tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

               (14)

               Komissio ilmoitti virallisesti osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, Intian viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja tulla kuulluiksi.

               (15)

               Saadakseen tutkimuksen kannalta välttämättömät tiedot komissio lähetti kyselylomakkeen pyynnön esittäjälle. Kyselylomake lähetettiin myös Intian viranomaisille.

               (16)

               Pyynnön esittäjä toimi täysin yhteistyössä tutkimuksessa, mutta asiaan liittyvät Intian viranomaiset eivät palauttaneet kyselylomakevastausta annetussa määräajassa. Komissio hankki ja tarkisti kaikki tuen määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Pyynnön esittäjän tiloihin tehtiin tarkastuskäynti.

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (17)

               Tässä tarkastelussa tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönotosta annetussa asetuksessa (asetus (EY) N:o 367/2006) määritelty tuote eli Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo (PET-kalvo), joka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 3920 62 19 ja ex 3920 62 90.

         2.   Samankaltainen tuote

               (18)

               Aiempien tutkimusten tapaan tässä tutkimuksessa todettiin, että Intiassa tuotetuilla ja unioniin viedyillä PET-kalvoilla sekä Intian kotimarkkinoilla tuotetuilla ja myydyillä PET-kalvoilla samoin kuin unionin tuottajien EU:ssa tuottamilla ja myymillä PET-kalvoilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset.

               (19)

               Tämän vuoksi näitä tuotteita pidetään perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

         C.   TUETTU TUONTI

   1.   Johdanto

               (20)

               Komissio tutki pyynnön esittäjän ja unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella seuraavia järjestelmiä, joissa oli esitettyjen väitteiden mukaan myönnetty tukea:

                           a)

                           tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme);

                           b)

                           tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä (Export Promotion Capital Goods Scheme);

                           c)

                           ennakkohyväksyntäjärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, entinen Advance Licence Scheme);

                           d)

                           pääomatuet

               (21)

               Edellä a–c alakohdassa mainitut järjestelmät perustuvat 7 päivänä elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankaupan kehittämistä ja sääntelyä koskevaan lakiin (Foreign Trade Act 1992) nro 22/1992, jäljempänä ’ulkomaankauppalaki’. Ulkomaankauppalailla Intian viranomaiset valtuutetaan antamaan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedonantoja. Nämä tiedonannot esitetään tiivistelmänä ulkomaankauppapolitiikkaa, jäljempänä ’FT-policy’, koskevissa asiakirjoissa, jotka kauppaministeriö julkaisee viiden vuoden välein ja joita päivitetään säännöllisesti. Tämän tapauksen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kannalta merkityksellisiä ovat kaksi ulkomaankauppapolitiikkaa käsittelevää asiakirjaa eli ”FT-policy 04–09” ja ”FT-policy 09–14”. Lisäksi Intian viranomaiset esittelevät ”FT-policy 04–09”- ja ”FT-policy 09–14” -asiakirjoja koskevia menettelyjä käsikirjassa ”Handbook of Procedures, Volume I”, jäljempänä ’HOP I 04–09’ ja ’HOP I 09–14’. Myös kyseinen menettelykäsikirja saatetaan ajan tasalle säännöllisesti.

               (22)

               Uttar Pradeshin osavaltion viranomaiset hallinnoivat d alakohdassa mainittua järjestelmää.

         2.   Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPBS)

   a)   Oikeusperusta

               (23)

               DEPBS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 4.3 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4.

         b)   Tukikelpoisuus

               (24)

               Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät.

         c)   DEPBS-järjestelmän käytännön toteutus

               (25)

               Viejä voi hakea DEPBS-hyvityksiä, jotka lasketaan prosenttiosuutena järjestelmän mukaisesti vietyjen tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat vahvistaneet tällaiset DEPBS-prosenttiosuudet useimmille tuotteille, myös tarkasteltavana olevalle tuotteelle. Osuudet on määritetty tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien (Standard Input/Output Norms, SION) perusteella, ja niissä otetaan huomioon tuonnin oletettu osuus vientituotteeseen käytetyistä tuotantopanoksista ja kyseisestä oletetusta tuonnista kannettu tulli riippumatta siitä, onko tuontitullit tosiasiallisesti maksettu vai ei.

               (26)

               Yrityksen on tämän järjestelmän eduista hyötyäkseen harjoitettava vientiä. Vientihetkellä viejän on ilmoitettava Intian viranomaisille, että vienti tapahtuu DEPBS-järjestelmän mukaisesti. Tavaroiden vientiä varten Intian tulliviranomaiset antavat lähetysmenettelyn aikana viennin lähetysasiakirjan. Asiakirjasta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Tässä vaiheessa viejä tietää, kuinka suuren edun se saa. Sen jälkeen kun tulliviranomaiset ovat antaneet kyseisen asiakirjan, Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa DEPBS-hyvityksen myöntämiseen.

               (27)

               Todettiin myös, että Intian kirjanpitonormien mukaisesti DEPBS-hyvitykset on vientivelvoitteen täytyttyä mahdollista kirjata tileihin suoriteperusteella tulona. Näitä hyvityksiä voidaan käyttää minkä tahansa tavaroiden – tuotantohyödykkeitä ja tuontirajoitusten alaan kuuluvia tavaroita lukuun ottamatta – myöhemmin tapahtuvan tuonnin tullien maksamiseen. Hyvityksiä käyttäen tuodut tavarat voidaan myydä kotimarkkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai käyttää muutoin. DEPBS-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä ja voimassa 12 kuukauden ajan niiden myöntämisestä.

               (28)

               DEPBS-hyvitysten hakemukset tehdään sähköisesti, ja ne voivat kattaa rajoittamattoman määrän vientitapahtumia. Tiukkoja määräaikoja ei tosiasiallisesti sovelleta. DEPBS:n hallinnointiin käytettävä sähköinen järjestelmä ei automaattisesti sulje pois vientitapahtumia, joissa ei noudateta HOP I 04–09 ja 09–14 -käsikirjan luvussa 4.47 mainittuja hakumääräaikoja. Lisäksi HOP I 04–09 ja 09–14 -käsikirjan 9.3 kohdassa todetaan selvästi, että määräajan jälkeen jätetyt hakemukset voidaan aina hyväksyä pienen sakkomaksun (10 prosenttia hyvityksestä) suorittamista vastaan.

               (29)

               Pyynnön esittäjän todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         d)   DEPBS-järjestelmää koskevat päätelmät

               (30)

               DEPBS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. DEPBS-hyvityksissä on kyse Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta, sillä hyvitystä käytetään aikanaan tuontitullien maksamiseen, mikä vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi DEPBS-hyvityksestä koituu etua viejälle, koska se lisää tämän maksuvalmiutta.

               (31)

               Lisäksi DEPBS-järjestelmä on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista.

               (32)

               Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) edellytysten mukainen. Viejää ei velvoiteta tosiasiallisesti käyttämään tullitta tuotuja tavaroita tuotantoprosessissa, eikä hyvityksen määrää lasketa tosiasiallisesti käytettyjen tuotantopanosten perusteella. Käytössä ei myöskään ole mitään järjestelmää tai menettelyä, jonka avulla voitaisiin tarkistaa, mitkä tuotantopanokset käytetään vientituotteen tuotannossa tai onko tuontitulleja palautettu liikaa perusasetuksen liitteessä I olevassa i kohdassa ja liitteissä II ja III tarkoitetulla tavalla. Viejä voi saada DEPBS-järjestelmän edut, vaikkei se toisi maahan lainkaan tuotantopanoksia. Edun saamiseen riittää pelkästään se, että kyseinen viejä vie tavaroita, eikä sen tarvitse osoittaa, että tuotantopanoksia on tuotu maahan. Näin ollen myös viejät, jotka hankkivat kaikki tuotantopanoksensa kotimarkkinoilta eivätkä tuo maahan mitään tuotantopanoksina käytettäviksi kelpaavia tuotteita, voivat saada DEPBS-järjestelmän etuuksia.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (33)

               Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan ja tätä järjestelmää varten asetuksessa (EY) N:o 367/2006 vahvistetun laskentamenetelmän mukaisesti tasoitustoimenpiteiden alaisen tuen määrä laskettiin sen edun mukaan, joka vastaanottajalle todettiin koituneen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä yhteydessä katsottiin, että etu koituu vastaanottajalle sillä hetkellä, kun vientitapahtuma suoritetaan järjestelmän mukaisesti. Kyseisellä hetkellä Intian viranomaisten on siis luovuttava tulleista, ja tämä luopuminen on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettua taloudellista tukea. Intian viranomaiset eivät voi enää vaikuttaa tuen myöntämiseen sen jälkeen, kun tulliviranomaiset ovat antaneet viennin lähetysasiakirjan, josta käy ilmi muun muassa kyseiselle vientitapahtumalle myönnettävä DEPBS-hyvitys. Edellä mainitun perusteella on asianmukaista pitää DEPBS-järjestelmästä saatua etua järjestelmän mukaisista vientitapahtumista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana hankittujen hyvitysten summana.

               (34)

               Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin näin määritellyistä hyvityksistä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö, ja näin saatiin tuen määrä (osoittaja). Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaisviennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

               (35)

               Tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 7,9 prosenttia.

         3.   Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS)

   a)   Oikeusperusta

               (36)

               EPCGS-järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan luvussa 5 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 5.

         b)   Tukikelpoisuus

               (37)

               Tämän järjestelmän mukaista tukea voivat hakea valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin ja palveluntarjoajiin.

         c)   Käytännön toteutus

               (38)

               Tiettyihin vientivelvoitteisiin sitoutunut yritys voi tuoda (uusia ja huhtikuusta 2003 myös käytettyjä, enintään kymmenen vuotta vanhoja) tuotantohyödykkeitä alennetulla tullilla. Intian viranomaiset antavat tätä varten pyynnöstä maksullisen EPCGS-lisenssin. Huhtikuusta 2000 lähtien järjestelmässä on sovellettu kaikkiin sen mukaisesti tuotuihin tuotantohyödykkeisiin alennettua 5 prosentin tuontitullia.

               (39)

               EPCGS-lisenssin haltija voi hankkia tuotantohyödykkeet myös kotimarkkinoilta. Tällöin tuotantohyödykkeiden kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi tuoda tullitta maahan kyseisten tuotantohyödykkeiden valmistuksessa tarvittavia aineksia. Vaihtoehtoisesti kotimarkkinoilla toimiva valmistaja voi saada vientiin rinnastettavassa toiminnassa saatavat edut toimittaessaan tuotantohyödykkeitä EPCGS-lisenssin haltijalle.

               (40)

               Pyynnön esittäjän todettiin käyttäneen tätä järjestelmää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         d)   EPCGS-järjestelmää koskevat päätelmät

               (41)

               EPCGS-järjestelmästä myönnetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tukia. Tullinalennus on Intian viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää Intian valtion tuloja tulleista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi tullinalennuksesta koituu etua viejälle, koska tullien kantamatta jättäminen tuonnin yhteydessä lisää tämän maksuvalmiutta.

               (42)

               EPCGS-järjestelmä on myös oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, koska lisenssejä ei voi saada ilman sitoumusta viedä tuotteita. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista tukea.

               (43)

               Järjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Tuotantohyödykkeet eivät kuulu tällaisten sallittujen järjestelmien piiriin, kuten perusasetuksen liitteessä I olevassa i alakohdassa säädetään, koska niitä ei kuluteta vientituotteiden tuotannossa.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (44)

               Tuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuotantohyödykkeiden tuonnissa kantamattomien tullien perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa näiden tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa kyseisellä teollisuudenalalla. Vakiintuneen käytännön mukaisesti näin laskettua tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle kohdennettua määrää on oikaistu lisäämällä siihen kyseisen ajanjakson korko, jotta se paremmin ilmentäisi ajan myötä saavutetun edun arvoa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tästä määrästä, jos oli esitetty perusteltu pyyntö.

               (45)

               Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson viennin liikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

               (46)

               Järjestelmän perusteella tapahtuneen tuonnin osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että monia tuotuja tuotantopanoksia voitiin käyttää sekä tarkasteltavana olevan tuotteen että muiden tuotteiden tuotantoon. Joitakin tuotantopanoksia käytettiin kuitenkin tuotantoyksikössä, joka tuottaa yksinomaan PET-kalvoa. Sen vuoksi pyynnön esittäjän saaman edun laskemisessa näiden tuotantopanosten osalta käytettävä nimittäjä on tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihto eikä kokonaisviennin liikevaihto.

               (47)

               Tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 2,4 prosenttia.

         4.   Ennakkolupajärjestelmä (Advance Authorisation Scheme, AAS)

   a)   Oikeusperusta

               (48)

               Järjestelmän yksityiskohtainen kuvaus on FT-policy 04–09 -asiakirjan ja FT-policy 09–14 -asiakirjan kohdassa 4.1.1–4.1.14 sekä HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan luvussa 4.1–4.30. Järjestelmän nimi oli ennakkolisenssijärjestelmä (Advance Licence Scheme) aiemman tutkimuksen aikaan, joka johti tällä hetkellä voimassa olevan lopullisen tasoitustullin käyttöönottoon asetuksella (EY) N:o 367/2006.

         b)   Tukikelpoisuus

               (49)

               AAS-järjestelmään kuuluu kuusi alajärjestelmää, joita kuvataan tarkemmin 50 kappaleessa. Kyseiset alajärjestelmät eroavat toisistaan muun muassa tukikelpoisuusvaatimusten suhteen. Valmistajaviejät ja kauppiasviejät, jotka ovat ”sidoksissa” valmistajiin, voivat hakea tosiasiallisen maastaviennin AAS-tukea ja vuotuisten tarpeiden mukaista AAS-tukea. Lopulliselle viejälle tavaraa toimittavat valmistajaviejät voivat saada välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Pääurakoitsijat, jotka toimittavat tavaraa FT-policy 04–09 -asiakirjan 8.2 kohdassa mainituille vientiin rinnastettavaa toimintaa harjoittaville tahoille, kuten vientiin suuntautuneiden yksiköiden toimittajille, voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan AAS-tukea. Valmistajaviejille tavaraa toimittavat välitoimittajat voivat saada vientiin rinnastettavan toiminnan tukea ennakkoluovutusta sekä kotimaisia rembursseja ja vastarembursseja koskevien AAS-alajärjestelmistä.

         c)   Käytännön toteutus

               (50)

               Ennakkolupia voidaan myöntää seuraavasti:
               i)   Tosiasiallinen vienti: Tämä on alajärjestelmistä tärkein. Siinä voidaan tuoda tuotantopanoksia tullitta tietyn vientituotteen valmistukseen. Tosiasiallisella viennillä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, että vientituote on vietävä Intian alueelta. Lisenssissä mainitaan tuonnin tullihelpotukset ja vientivelvoitteet sekä vientituotteen tyyppi.
               ii)   Vuotuiset tarpeet: Vuotuisia tarpeita koskevia lupia ei ole liitetty tiettyyn vientituotteeseen, vaan laajempaan tuoteryhmään (esimerkiksi kemialliset tuotteet ja niihin liittyvät tuotteet). Lisenssinhaltija voi (aiemman viennin mukaan määräytyvään tiettyyn enimmäisarvoon saakka) tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita käytetään minkä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvan tuotteen valmistukseen. Se voi viedä mitä tahansa kyseiseen tuoteryhmään kuuluvaa valmista tuotetta, jonka valmistukseen on käytetty kyseisiä tullitta tuotuja aineksia.
               iii)   Välituotetoimitukset: Tämä alajärjestelmä kattaa tapaukset, joissa kaksi valmistajaa aikoo tuottaa yhtä vientituotetta jakamalla tuotantoprosessin keskenään. Valmistajaviejä, joka tuottaa välituotetta, voi tuoda tuotantopanosmateriaaleja tullitta ja saada tähän tarkoitukseen välituotetoimituksiin tarkoitettua AAS-tukea. Lopullinen viejä saattaa valmistuksen loppuun, ja sillä on velvollisuus viedä valmis tuote.
               iv)   Vientiin rinnastettava toiminta: Tässä alajärjestelmässä päähankkija voi tuoda tullitta tuotantopanoksia, joita tarvitaan sellaisten tuotteiden valmistukseen, joita myydään vientitavaroihin rinnastettavina tuotteina FT-policy 04–09 -asiakirjan kohdan 8.2 alakohdissa b–f, g, i ja j mainituille asiakasryhmille. Vientiin rinnastettavalla toiminnalla tarkoitetaan sellaisia liiketoimia, joissa toimitetut tavarat eivät poistu maasta. Eräitä toimituksia pidetään vientiin rinnastettavina edellyttäen, että tavarat on valmistettu Intiassa, esimerkiksi tavaratoimituksia vientiin suuntautuneille yksiköille tai erityistalousalueille sijoittautuneille yrityksille.
               v)   Ennakkoluovutusasiakirjat (ARO): Ennakkoluvan haltija, joka aikoo suoran tuonnin sijasta hankkia tuotantopanokset kotimarkkinoilta, voi halutessaan käyttää niiden hankkimiseen ARO-asiakirjoja. Tällöin ennakkoluvat vahvistetaan ARO-asiakirjoiksi ja siirretään kotimaiselle toimittajalle niissä eriteltyjen tuotantopanosten toimituksen yhteydessä. ARO-asiakirjat oikeuttavat kotimaisen toimittajan tiettyihin vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviin etuihin, joita selostetaan FT-policy 04–09 -asiakirjan 8.3 kohdassa (välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus). ARO-järjestelmässä verot ja tullit palautetaan tuotteen toimittajalle eikä lopulliselle viejälle tullinpalautusjärjestelmässä. Verot/tullit voidaan palauttaa sekä kotimarkkinoilta hankittuja että tuotuja tuotantopanoksia käytettäessä.
               vi)   Kotimaiset remburssit ja vastaremburssit: Myös tämä alajärjestelmä koskee kotimarkkinatoimituksia ennakkoluvan haltijalle. Ennakkoluvan haltija voi pyytää pankilta kotimaisen remburssin avaamista kotimaisen toimittajan hyväksi. Pankki kirjaa lupaan suorassa tuonnissa ainoastaan sellaisten tavaroiden arvon ja määrän, jotka on hankittu kotimarkkinoilta tuonnin sijaan. Kotimainen toimittaja voi saada tiettyjä vientiin rinnastettavassa toiminnassa myönnettäviä etuja, joita selostetaan FT-policy 04–09 -asiakirjan 8.3 kohdassa (välitoimituksia / vientiin rinnastettavaa toimintaa koskevan AAS-järjestelmän soveltaminen, vientiin rinnastettavan toiminnan palautusjärjestelyt ja lopullisen valmisteveron palautus).

               (51)

               Pyynnön esittäjä sai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla AAS-järjestelmästä etuja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Pyynnön esittäjä käytti yhtä alajärjestelmää eli tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmää. Näin ollen ei ole tarpeen määrittää tasoitustoimenpiteiden soveltamisen mahdollisuutta muiden – käyttämättömien – alajärjestelmien suhteen.

               (52)

               Intian viranomaisten suorittamien tarkastusten helpottamiseksi ennakkohyväksynnän haltija on laissa velvoitettu tekemään määrämuotoinen, totuudenmukainen ja asianmukainen selvitys tullitta tuotujen / kotimarkkinoilta hankittujen tuotteiden kulutuksesta ja käytöstä (HOP I 04–09 -käsikirjan ja HOP I 09–14 -käsikirjan 4.26 ja 4.30 kohdat sekä lisäys 23) eli pitämään rekisteriä todellisesta kulutuksesta. Ulkopuolisen laillistetun tilintarkastajan / kustannusten ja töiden tarkastajan on varmennettava tämä rekisteri ja annettava todistus, jossa vahvistetaan, että määrätyt rekisterit ja niihin liittyvät tallenteet on tarkastettu ja että lisäyksen 23 mukaisesti toimitetut tiedot ovat kaikilta osin totuudenmukaiset ja asianmukaiset.

               (53)

               Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana pyynnön esittäjän käyttämän alajärjestelmän (tosiasiallinen maastavienti) osalta Intian viranomaiset määräävät sekä tuonnin tullihelpotusten että vientivelvoitteiden määrästä ja arvosta, ja ne kirjataan lupaan. Lisäksi vienti- ja tuontihetkellä viranomaiset kirjaavat vastaavat tapahtumat lupaan. Intian viranomaiset päättävät tämän järjestelmän mukaisesti tapahtuvan tuonnin määrän niin sanottujen SION-vakionormien perusteella, jotka ovat olemassa useimmista tuotteista, myös tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Tuodut tuotantopanokset eivät ole siirrettävissä, ja ne on käytettävä tietyn vientituotteen valmistamiseen. Vientivelvoite on täytettävä lisenssin antamisen jälkeen ennalta määrätyssä määräajassa (24 kuukauden määräaika, jota voidaan pidentää kahdesti kuudella kuukaudella).

               (54)

               Tässä välivaiheen tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että Intian viranomaisten määräämiä tarkastusvaatimuksia ei noudatettu eikä testattu käytännössä. Pyynnön esittäjällä ei ollut käytössä järjestelmää, jolla voitaisiin todentaa, mitä tuotantopanoksia vientituotteen valmistukseen käytettiin ja missä määrin, kuten FT-policy-asiakirjan lisäyksessä 23 ja perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 kohdassa edellytetään. Tosiasiallisesta kulutuksesta ei itse asiassa ollut mitään kirjanpitoa.

               (55)

               Syksyllä 2005 voimaantulleita muutoksia FT-policy 2004–2009 -asiakirjan hallinnossa (kulutusrekisteri on lähetettävä Intian viranomaisille lunastusmenettelyn yhteydessä) ei ole vielä sovellettu pyynnön esittäjän tapauksessa. Näin ollen kyseisen määräyksen todellista täytäntöönpanoa ei voitu tässä vaiheessa todentaa.

         d)   AAS-järjestelmää koskevat päätelmät

               (56)

               Vapautus tuontitulleista on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaista tukea eli Intian viranomaisten taloudellista tukea, josta on koitunut etua tutkitulle viejälle.

               (57)

               Lisäksi tosiasiallisen maastaviennin AAS-järjestelmä on selkeästi oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen, joten perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdan mukaisesti se on erityistä ja tasoitustoimenpiteiden alaista. Yritys ei voi saada tukia tästä järjestelmästä ilman vientisitoumusta.

               (58)

               Tässä tapauksessa sovellettua alajärjestelmää ei voida pitää perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettuna sallittuna tullinpalautusjärjestelmänä tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmänä. Se ei ole perusasetuksen liitteessä I olevan i alakohdan, liitteen II (palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) ja liitteen III (korvaavien tuotantopanosten palautuksen määrittely ja sitä koskevat säännöt) edellytysten mukainen. Intian viranomaiset eivät soveltaneet tehokkaasti uutta tai vanhaa tarkistusjärjestelmää tai -menettelyä varmistaakseen, käytettiinkö tuotantopanoksia vientituotteen tuotannossa ja missä määrin niitä siinä käytettiin (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 4 kohta ja korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelyjen osalta perusasetuksen liitteessä III olevan II kohdan 2 kohta). Tarkasteltavana olevan tuotteen SION-vakionormit eivät olleet riittävän tarkkoja. SION-vakionormeja ei voida itsessään pitää todellisen kulutuksen arviointiin soveltuvana tarkistusjärjestelmänä, koska Intian viranomaiset eivät voi kyseisten vakionormien perusteella arvioida riittävän tarkkaan sitä, millaisia tuotantopanosmääriä vientituotannossa on kulutettu. Intian viranomaiset eivät myöskään tehneet tosiasiallisesti käytettyihin tuotantopanoksiin perustuvaa lisätutkimusta, vaikka sellaista olisi tavallisesti vaadittava, kun käytössä ei ole tehokasta tarkastusjärjestelmää (perusasetuksen liitteessä II olevan II kohdan 5 kohta ja liitteessä III olevan II kohdan 3 kohta).

               (59)

               Kyseinen alajärjestelmä mahdollistaa siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (60)

               Koska sallittua tullinpalautusjärjestelmää tai korvaavien tuotantopanosten palautusjärjestelmää ei sovelleta, tasoitustoimenpiteiden alainen etu on tuotantopanosten tuonnista yleensä kannettavien tuontitullien koko palautettu määrä. Tässä yhteydessä on syytä tuoda esiin, että perusasetuksessa ei säädetä ainoastaan liiallisesta tuontitullien palauttamisesta johtuvasta tasoitustoimenpiteiden käyttöönotosta. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja liitteessä I olevan i alakohdan mukaan liiallinen tullinpalautus voi oikeuttaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton ainoastaan, jos perusasetuksen liitteen II ja III edellytykset täyttyvät. Kyseiset edellytykset eivät kuitenkaan täyttyneet tässä tapauksessa. Näin ollen, jos asianmukaista valvontamenettelyä ei näytetä toteen, edellä mainittua tullinpalautusjärjestelmiin sovellettavaa poikkeusta ei voida soveltaa, vaan sen sijaan sovelletaan tavanomaista sääntöä, jonka mukaan tasoitustullit määräytyvät maksamattomien tullien määrän (saamatta jääneen tulon) mukaan eikä oletetun liiallisen tullinpalautuksen mukaan. Kuten perusasetuksen liitteessä II olevassa II kohdassa ja liitteessä III olevassa II kohdassa säädetään, kyseisenlaisen liiallisen palautuksen laskeminen ei ole tutkijaviranomaisen tehtävä. Perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaan päinvastoin riittää, että tutkijaviranomainen toteaa, että on olemassa riittävä näyttö siitä, että tietty tarkastusjärjestelmä ei ole asianmukainen.

               (61)

               AAS-järjestelmää käyttäneen pyynnön esittäjän tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alajärjestelmän nojalla tuotujen raaka-aineiden kantamatta jääneiden tuontitullien (perustulli ja erityinen lisätulli) perusteella (osoittaja). Tuen saamisesta välttämättä aiheutuvat kustannukset vähennettiin tuen määrästä perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, jos sitä koskeva pyyntö oli perusteltu. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevan tuotteen viennin liikevaihtoon (nimittäjä) tutkimusajanjaksolla, koska tuki on riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

               (62)

               Tämän järjestelmän osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,2 prosenttia.

         5.   Pääomatuet (CS)

   a)   Oikeusperusta

               (63)

               Aiemmissa PET-kalvoa koskeneissa tutkimuksissa, myös siinä tutkimuksessa, jonka seurauksena asetuksella (EY) N:o 367/2006 otettiin käyttöön tällä hetkellä voimassa oleva lopullinen tasoitustulli, on tutkittu erilaisia Intian valtakunnallisia järjestelmiä, joissa on myönnetty kannustimia paikallisille yrityksille. Valtakunnallisista järjestelmistä käytetään yhteisesti nimitystä kannustinjärjestelmä, koska niihin voi liittyä erilaisia kannustimia. Aiemmassa tutkimuksessa vahvistettiin, että yrityksen oikeus järjestelmän mukaisiin etuihin on esitetty tukikelpoisuutta koskevassa todistuksessa. Yrityksille voitiin kuitenkin myöntää tilapäistukia, kuten pääomatukea, samoin kuin tässäkin tutkimuksessa.

         b)   Tukikelpoisuus

               (64)

               Jotta yritys olisi tukikelpoinen, sen on investoitava osavaltion vähemmän kehittyneille alueille joko perustamalla sinne uusi tuotantolaitos tai tekemällä suuria pääomainvestointeja olemassa olevan tuotantolaitoksen laajentamiseksi tai sen toiminnan monipuolistamiseksi.

         c)   Käytännön toteutus

               (65)

               Kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella pyynnön esittäjä sai vuonna 2009 Uttar Pradeshin viranomaisilta merkittävän summan pääomatukea uusien tuotantolaitosten perustamista varten. Selityksen mukaan saatu pääomatuki liittyy uusien tuotantolaitosten perustamiseen eli pyynnön saajan investointikustannusten kattamiseen. Pyynnön esittäjän mukaan kyseessä on puhdas tuki, joka annetaan avustuksen muodossa pääomatilanteen parantamiseksi.

               (66)

               Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että pyynnön esittäjä voi saada arvonlisäverosta ja valtakunnallisesta liikevaihtoverosta palautuksia Uttar Pradeshin veroviranomaisilta (Commercial Tax Department) aiemmin tehtyjen investointien perusteella. Tukikelpoisuustodistuksessa on katto palautuksille, joita yritys pystyy hakemaan. Yritys käytti järjestelmää neljän vuoden ajan. Osavaltioiden sisäisestä myynnistä maksetuista arvonlisäveroista ja osavaltioiden välisestä myynnistä maksetusta valtakunnallisesta liikevaihtoverosta haettiin kuukausittain palautuksia, myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         d)   Päätelmä

               (67)

               Pääomatuki on suora varojen siirto eli avustus pyynnön esittäjälle. Se on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Se on Uttar Pradeshin osavaltion viranomaisten myöntämää rahoitustukea, josta koituu pyynnön esittäjälle suoraa etua.

               (68)

               Arvonlisäveron ja liikevaihtoveron palautus on perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea. Palautus on Uttar Pradeshin osavaltion viranomaisten taloudellista tukea, koska kyseinen etu vähentää osavaltion tuloja veroista, jotka muutoin kannettaisiin. Lisäksi veronpalautuksesta koituu etua pyynnön esittäjälle, koska säästetty vero lisää tämän maksuvalmiutta.

               (69)

               Tuki ei ole oikeudellisesti vientituloksesta riippuvainen. Koska Uttar Pradeshin osavaltion viranomaiset eivät toimineet tutkimuksessa yhteistyössä, komissio ei kuitenkaan pystynyt tekemään selkeitä päätelmiä järjestelmän erityisyydestä, lain käytännön soveltamisesta eikä harkintavallasta, jota myöntävät viranomaiset käyttävät tehdessään päätöksiä hakemuksista. Ei siis voida varmuudella sanoa, täyttyvätkö 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan vaatimukset, koska ei voitu vahvistaa, soveltavatko Uttar Pradeshin osavaltion viranomaiset puolueettomia kriteereitä tai edellytyksiä tukea myöntäessään. Näin ollen vaikka osoitettiin, että järjestelmä ei ole erityinen oikeudellisesti, ei ole selvää, etteikö se olisi tosiasiallisesti erityinen. Tämän vuoksi sen katsotaan olevan perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ja 4 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti erityinen ja tasoitustoimenpiteiden alainen.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (70)

               Uusien tuotantolaitosten perustamista varten saadun pääomatuen määrä laskettiin perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti pääomatuen perusteella jakamalla se ajanjaksolle, joka vastaa tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa/käyttöikää kyseisellä teollisuudenalalla, koska tuki voidaan yhdistää käyttöomaisuuden hankintaan. Määrään on lisätty korko, jotta se vastaisi paremmin ajan myötä saavutetun edun koko arvoa. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Intiassa voimassa ollutta kaupallista korkoa pidettiin soveltuvana korkona tähän tarkoitukseen. Tuen määrä on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin ja kotimaanmyynnin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

               (71)

               Arvonlisäveron ja valtakunnallisen liikevaihtoveron palautuksen osalta tuen määrä laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana saatujen palautusten määrän perusteella. Tuen määrä (osoittaja) on suhteutettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viennin ja kotimaanmyynnin kokonaisliikevaihtoon (nimittäjä), koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

               (72)

               Edellä mainitun perusteella pääomatukien osalta pyynnön esittäjälle vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 0,5 prosenttia.

         6.   Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä

               (73)

               Pyynnön esittäjään sovelletaan tällä hetkellä 19,1 prosentin suuruista tasoitustullia.

               (74)

               Nyt tehdyssä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvo-osuutena ilmaistuna oli pyynnön esittäjän osalta 11,0 prosenttia seuraavassa esitetyn mukaisesti:

                           JÄRJESTELMÄ→

                           DEPBS (11)

                           EPCGS (11)

                           AAS (11)

                           CS

                           Yhteensä

                           YRITYS↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Vacmet India Limited

                           7,9

                           2,4

                           0,2

                           0,5

                           11,0

               (75)

               Edellä mainittu huomioon ottaen todetaan, että asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan saaman tuen taso on alentunut.

         7.   Tasoitustoimenpiteet

               (76)

               Tutkimuksessa tutkittiin myös, voitiinko olosuhteiden muutosta tutkittujen järjestelmien osalta pitää pysyvänä.

               (77)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että pyynnön esittäjän tukimäärä on laskenut selvästi alle siihen tällä hetkellä sovellettavan tullin. Tukitason aleneminen johtuu pääasiassa DEPBS-järjestelmästä saatavien etuuksien merkittävästä vähenemisestä. Edellä mainitun perusteella vaikuttaa siltä, että pyynnön esittäjän jatkossakin saaman tuen määrä on alempi kuin se määrä, johon siihen tällä hetkellä sovellettava tasoitustulli perustuu.

               (78)

               Koska on osoitettu, että pyynnön esittäjä saa huomattavasti vähemmän tukea kuin aikaisemmin ja tuen määrä todennäköisesti pysyy alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä alhaisempana, toimenpiteen tasoa olisi muutettava vastaamaan uusia havaintoja.

               (79)

               Edellä mainitun perusteella tasoitustulli olisi muutettava tässä osittaisessa välivaiheen tarkastelussa todetun uuden tukitason mukaiseksi, koska alkuperäisessä tukien vastaisessa tutkimuksessa määritetty vahinkomarginaali on edelleen suurempi.

               (80)

               Asetuksen (EY) N:o 597/200924 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaisesti mihinkään tuotteeseen ei saa samanaikaisesti soveltaa sekä polkumyynti- että tasoitustulleja polkumyynnistä tai vientituesta johtuvan saman tilanteen korjaamiseksi. Koska pyynnön esittäjälle rinnakkaisessa polkumyyntiä koskevassa välivaiheen tarkastelussa vahvistettu polkumyyntitulli on 0 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, tällaisesta tilanteesta ei ole kuitenkaan tässä tapauksessa kysymys.

               (81)

               On huomattava, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa tällä hetkellä niihin vientiä harjoittaviin tuottajiin, joita ei mainita erikseen neuvoston asetuksen (EY) N:o 367/2006 1 artiklan 2 kohdassa, eli ”kaikkiin muihin yrityksiin” Intiassa sovellettavan tullin osalta tutkittuja järjestelmiä koskevat säännöt ja järjestelmien tasoitustoimenpiteiden alaisuus eivät ole muuttuneet suhteessa aiempaan tutkimukseen. Kyseisten yritysten tuki- ja tullitasoja ei siis ole syytä laskea uudelleen. Tämän vuoksi kaikkiin muihin yrityksiin kuin pyynnön esittäjään sovellettava tulli säilyy muuttumattomana.

               (82)

               Asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ehdottaa pyynnön esittäjään sovellettavan tullin muuttamista, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa.

               (83)

               Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan asetuksen (EY) N:o 367/2006 1 artiklan 2 kohdassa oleva taulukko lisäämällä siihen seuraava:

                  ”Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117–2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Intia

                  11,0

                  A992”

   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         FELLEGIT.

      (1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  EYVL L 316, 10.12.1999, s. 1.

      (3)  EUVL L 68, 8.3.2006, s. 15.

      (4)  EUVL L 236, 31.8.2006, s. 1.

      (5)  EUVL L 255, 29.9.2007, s. 1.

      (6)  EUVL L 6, 10.1.2009, s. 1.

      (7)  EUVL L 288, 6.11.2007, s. 1.

      (8)  EUVL L 168, 2.7.2010, s. 1.

      (9)  EUVL C 8, 14.1.2010, s. 29.

      (10)  EUVL C 8, 14.1.2010, s. 27.

      (11)  Tähdellä merkityt tuet ovat vientitukia.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1999, annettu 9 päivänä marraskuuta 2015, Espanjalle vuodeksi 2011 ja sitä seuraaviksi vuosiksi asetettuihin tiettyihin makrillikiintiöihin tehtävistä vähennyksistä vuoden 2010 liikakalastuksen vuoksi annetun asetuksen (EU) N:o 165/2011 muuttamisesta

text:
               10.11.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 292/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1999,
   annettu 9 päivänä marraskuuta 2015,
   Espanjalle vuodeksi 2011 ja sitä seuraaviksi vuosiksi asetettuihin tiettyihin makrillikiintiöihin tehtävistä vähennyksistä vuoden 2010 liikakalastuksen vuoksi annetun asetuksen (EU) N:o 165/2011 muuttamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, asetusten (EY) N:o 847/96, (EY) N:o 2371/2002, (EY) N:o 811/2004, (EY) N:o 768/2005, (EY) N:o 2115/2005, (EY) N:o 2166/2005, (EY) N:o 388/2006, (EY) N:o 509/2007, (EY) N:o 676/2007, (EY) N:o 1098/2007, (EY) N:o 1300/2008 ja (EY) N:o 1342/2008 muuttamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1627/94 ja (EY) N:o 1966/2006 kumoamisesta 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 105 artiklan 1 ja 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksessa (EU) N:o 165/2011 (2), sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 978/2014 (3), säädetään, että Espanjalle ICES-alueilla VIIIc, IX ja X sekä CECAF-alueella 34.1.1 sijaitsevilla EU:n vesillä vuodeksi 2014 asetettua makrillin (Scomber scombrus) kalastuskiintiötä, jäljempänä ’makrillin kalastuskiintiö’, vähennetään 5 989 tonnilla vuoden 2010 liikakalastuksen vuoksi.

               (2)

               Lisäksi asetuksessa (EU) N:o 165/2011 säädetään – niin ikään vuoden 2010 liikakalastuksen vuoksi – että Espanjalle vuonna 2015 ja soveltuvin osin sitä seuraavina vuosina asetettua makrillin kalastuskiintiötä vähennetään 9 747 tonnilla.

               (3)

               Espanjan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 30 päivänä maaliskuuta 2015, ettei maan makrillikiintiötä vuodeksi 2014 ollut käytetty kokonaan, ja pyysi komissiota ottamaan käyttämättä jääneen tonnimäärän huomioon asetuksessa (EU) N:o 165/2011 vuodeksi 2015 säädettyjen vähennysten pienentämiseksi.

               (4)

               Samaan aikaan Espanja on pyytänyt neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 (4) 4 artiklan 2 kohdan nojalla, että osa Espanjan vuoden 2014 makrillin kalastuskiintiöstä pidätetään ja siirretään vuodelle 2015 kyseisessä asetuksessa mainituissa rajoissa.

               (5)

               Espanjan vuoden 2014 käyttämätön makrillin kalastuskiintiö on määrältään 5 652,891 tonnia. Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1170 (5) siirrettiin jo 4 211,038 tonnia kyseisestä käyttämättä jääneestä kalastuskiintiöstä vuodelle 2015. Näin ollen vuoden 2014 jäljellä oleva käyttämättä jäänyt määrä on 1 441,853 tonnia.

               (6)

               Pyyntö täyttää edelleen ne perustelut, jotka esitettiin asetuksen (EU) N:o 165/2011 johdanto-osan 7 kappaleessa ja joilla perusteltiin vähennysten tekemistä viiden vuoden tai pidempänä aikana.

               (7)

               Jäljellä oleva 1 441,853 tonnin määrä olisi käytettävä asetuksessa (EU) N:o 165/2011, sellaisena kuin se on muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 978/2014, säädettyjen vähennysten uudelleen järjestelemiseksi. Kyseinen määrä olisi lisättävä siihen määrään, joka vähennetään vuoden 2014 makrillin kalastuskiintiöstä, jota olisi näin ollen lisättävä 5 989 tonnista 7 430,853 tonniin, ja se olisi samanaikaisesti vähennettävä siitä määrästä, joka vähennetään vuoden 2015 makrillin kalastuskiintiöstä, jota olisi näin ollen vähennettävä 9 747 tonnista 8 305,147 tonniin.

               (8)

               Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 165/2011 olisi muutettava.

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Korvataan asetuksen (EU) N:o 165/2011 liite tämän asetuksen liitteellä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 9 päivänä marraskuuta 2015.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Komission asetus (EU) N:o 165/2011, annettu 22 päivänä helmikuuta 2011, Espanjalle vuodeksi 2011 ja sitä seuraaviksi vuosiksi asetettuihin tiettyihin makrillikiintiöihin tehtävistä vähennyksistä vuoden 2010 liikakalastuksen vuoksi (EUVL L 48, 23.2.2011, s. 11).

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 978/2014, annettu 16 päivänä syyskuuta 2014, Espanjalle vuodeksi 2011 ja sitä seuraaviksi vuosiksi asetettuihin tiettyihin makrillikiintiöihin tehtävistä vähennyksistä vuoden 2010 liikakalastuksen vuoksi annetun asetuksen (EU) N:o 165/2011 muuttamisesta (EUVL L 275, 17.9.2014, s. 1).

      (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 847/96, annettu 6 päivänä toukokuuta 1996, TACien ja kiintiöiden vuosittaiseen hallinnoimiseen liittyvien lisäedellytysten käyttöönottamisesta (EYVL L 115, 9.5.1996, s. 3).

      (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1170, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2015, eräiden vuonna 2014 neuvoston asetuksen (EY) N:o 847/96 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidätettyjen määrien lisäämisestä vuoden 2015 kalastuskiintiöihin (EUVL L 189, 17.7.2015, s. 2).

      LIITE

            ”LIITE

                        Kanta

                        Alkuperäinen kiintiö 2010 (1)

                        Mukautettu kiintiö 2010

                        Vahvistettu saalis 2010

                        Kiintiön ja saaliin välinen erotus (liikakalastus)

                        Asetuksen (EY) N:o 1224/2009 105 artiklan 2 kohdan mukainen kerroin (liikakalastus * 2)

                        Vähennys 2011

                        Vähennys 2012

                        Vähennys 2013

                        Vähennys 2014

                        Vähennys 2015 ja soveltuvin osin sitä seuraavina vuosina

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % vuoden 2010 kiintiöstä)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        7 430,853

                        8 305,147

         (1)  Asetus (EU) N:o 53/2010.”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/61, annettu 20 päivänä tammikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               21.1.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 14/18

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/61,
   annettu 20 päivänä tammikuuta 2016,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2016.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE

         Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  80,9

                  TN

                  113,9

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  130,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,8

                  TR

                  150,9

                  ZZ

                  118,4

                  0709 93 10

                  MA

                  52,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  101,6

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  MA

                  64,1

                  TN

                  57,9

                  TR

                  65,8

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  122,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  103,6

                  JM

                  147,2

                  MA

                  82,8

                  TR

                  99,2

                  ZZ

                  108,2

                  0805 50 10

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  102,3

                  0808 10 80

                  CL

                  84,9

                  US

                  121,1

                  ZZ

                  103,0

                  0808 30 90

                  CN

                  76,1

                  ZZ

                  76,1

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/95, annettu 19 päivänä tammikuuta 2017, asetuksella (EY) N:o 616/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2017 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa ja tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta

text:
               20.1.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 16/24

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/95,
   annettu 19 päivänä tammikuuta 2017,
   asetuksella (EY) N:o 616/2007 siipikarjanliha-alalla avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2017 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa ja tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavan jakokertoimen vahvistamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksella (EY) N:o 616/2007 (2) avataan Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevia siipikarjanliha-alan tuotteita koskevia vuotuisia tuontitariffikiintiöitä.

               (2)

               Määrät, joista on jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2017 välisenä aikana 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseksi osakaudeksi ylittävät eräiden kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (3)

               Määrät, joista on jätetty tuontioikeushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 7 päivän tammikuuta 2017 välisenä aikana 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseksi osakaudeksi ylittävät eräiden kiintiöiden osalta käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontioikeuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti yhdessä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 7 artiklan 2 kohdan kanssa.

               (4)

               Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Asetuksen (EY) N:o 616/2007 nojalla 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseksi osakaudeksi jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä olevassa A osassa vahvistettua jakokerrointa.
   2.   Asetuksen (EY) N:o 616/2007 nojalla 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseksi osakaudeksi jätetyissä tuontioikeushakemuksissa haettuihin määriin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä olevassa B osassa vahvistettua jakokerrointa.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2017.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Pääjohtaja

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Komission asetus (EY) N:o 616/2007, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2007, Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 142, 5.6.2007, s. 3).

      (3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).

      LIITE
      A OSA

                  Ryhmän numero

                  Järjestysnumero

                  Jakokerroin – 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,273598

                  2

                  09.4212

                  39,659846

                  4A

                  09.4214

                  29,761716

                  09.4251

                  0,475143

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,281611

                  09.4260

                  0,313976

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            B OSA

                  Ryhmän numero

                  Järjestysnumero

                  Jakokerroin – 1 päivän huhtikuuta 2017 ja 30 päivän kesäkuuta 2017 väliseksi osakaudeksi jätetyt hakemukset
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,506436

                  09.4254

                  0,571640

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2263, annettu 15 päivänä joulukuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               16.12.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 342/24

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2263,
   annettu 15 päivänä joulukuuta 2016,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 15 päivänä joulukuuta 2016.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Pääjohtaja

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE

         Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  MA

                  104,9

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  147,3

                  0707 00 05

                  MA

                  70,7

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  115,1

                  0709 93 10

                  MA

                  143,7

                  TR

                  138,5

                  ZZ

                  141,1

                  0805 10 20

                  IL

                  126,4

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  101,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  116,7

                  JM

                  125,0

                  MA

                  74,5

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  82,8

                  ZZ

                  82,8

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  CN

                  89,4

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/24, annettu 7 päivänä tammikuuta 2015 , kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               8.1.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 4/18

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/24,
   annettu 7 päivänä tammikuuta 2015,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE
      Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  AL

                  69,6

                  IL

                  104,4

                  MA

                  89,1

                  TN

                  130,5

                  TR

                  108,0

                  ZZ

                  100,3

                  0707 00 05

                  TR

                  160,8

                  ZZ

                  160,8

                  0709 93 10

                  MA

                  96,9

                  SN

                  80,8

                  TR

                  157,6

                  ZZ

                  111,8

                  0805 10 20

                  EG

                  41,2

                  MA

                  68,6

                  TR

                  74,1

                  ZA

                  40,1

                  ZW

                  32,9

                  ZZ

                  51,4

                  0805 20 10

                  MA

                  58,8

                  ZZ

                  58,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  89,3

                  JM

                  106,8

                  TR

                  80,9

                  ZZ

                  92,3

                  0805 50 10

                  TR

                  53,0

                  ZZ

                  53,0

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  62,9

                  CL

                  82,5

                  MK

                  39,8

                  US

                  145,8

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  107,1

                  0808 30 90

                  US

                  171,4

                  ZZ

                  171,4

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 475/2011, annettu 13 päivänä toukokuuta 2011 , lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä tiettyjen Malesiasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1425/2006 muuttamisesta

text:
               18.5.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 131/10

         NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 475/2011,
   annettu 13 päivänä toukokuuta 2011,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnissa sekä menettelyn päättämisestä tiettyjen Malesiasta peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuonnin osalta annetun asetuksen (EY) N:o 1425/2006 muuttamisesta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’,
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1425/2006 (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   AIKAISEMPI MENETTELY

               (1)

               Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1425/2006 käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jota sovelletaan unioniin suuntautuvaan tiettyjen muun muassa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien muovisäkkien, -kassien ja -pussien tuontiin. Koska polkumyyntitullin käyttöönottoon Kiinassa johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, oli mukana lukuisia yhteistyössä toimineita vientiä harjoittavia tuottajia, kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista valittiin otos ja otokseen sisältyneille yrityksille vahvistettiin yksilöllinen tulli, jonka määrä vaihteli 4,8 prosentista 12,8 prosenttiin, kun taas muiden yhteistyössä toimineiden mutta otokseen kuulumattomien yritysten osalta otettiin käyttöön 8,4 prosentin tulli. Asetuksella (EY) N:o 249/2008 asetettiin eräälle yritykselle 4,3 prosentin suuruinen tulli. Yrityksille, jotka eivät joko ilmoittautuneet tai eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, määrättiin Kiinan osalta 28,8 prosentin tulli.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetään, että jos uusi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä,

                           —

                           ettei se ole vienyt unioniin asetuksen 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tuotteita tutkimusajanjakson (1 päivästä huhtikuuta 200431 päivään maaliskuuta 2005) aikana (ensimmäinen edellytys);

                           —

                           ettei se ole etuyhteydessä yhteenkään kiinalaiseen viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan kyseisellä asetuksella käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä (toinen edellytys); ja

                           —

                           että se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavina olevia tuotteita unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin (kolmas edellytys),

                     mainitun asetuksen 1 artiklaa voidaan muuttaa myöntämällä asianomaiselle uudelle vientiä harjoittavalle tuottajalle sama tulli kuin se, jota sovelletaan tutkimuksessa yhteistyössä toimineisiin mutta otokseen kuulumattomiin yrityksiin, eli 8,4 prosentin suuruinen tulli.

               (3)

               Luetteloa yrityksistä, joille on myönnetty yhteistyössä toimineisiin yrityksiin sovellettava 8,4 prosentin painotettu keskimääräinen tulli ja jotka sisältyvät asetukseen (EY) N:o 1425/2006, muutettiin neuvoston asetuksilla (EY) N:o 249/2008 (3) ja (EY) N:o 189/2009 (4) sekä neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 474/2011 (5).

         B.   UUDEN VIENTIÄ HARJOITTAVAN TUOTTAJAN ASEMAA KOSKEVAT PYYNNÖT

               (4)

               Kuusi kiinalaista yritystä on pyytänyt, että niille myönnetään sama kohtelu kuin alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineille mutta otokseen kuulumattomille yrityksille, jäljempänä ’uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelu’.

               (5)

               Tehtiin tarkastelu sen selvittämiseksi, täyttävätkö kyseiset kuusi hakijaa asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa vahvistetut edellytykset, jotka koskevat uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelun myöntämistä.

               (6)

               Kaikille kuudelle hakijalle lähetettiin hakulomake, ja niitä pyydettiin toimittamaan näyttöä sen osoittamiseksi, että ne täyttävät edellä esitetyt kolme edellytystä.

               (7)

               Yksi yritys, joka pyysi uuden vientiä harjoittavan tuottajan kohtelua, ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Sen vuoksi oli mahdotonta tarkistaa, täyttikö se asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa vahvistetut edellytykset, ja sen pyyntö oli hylättävä.

               (8)

               Yksi yritys peruutti hakemuksensa.

               (9)

               Yksi yritys ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin eikä sillä ollut peruuttamatonta sopimusvelvoitetta merkittävän tuotemäärän viemiseen unioniin tutkimusajanjakson jälkeen. Se ei näin ollen täyttänyt kolmatta edellytystä, ja sen pyyntö hylättiin.

               (10)

               Yhden yrityksen ei katsottu olevan uusi vientiä harjoittava tuottaja, koska se on etuyhteydessä Kiinassa toimivaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, johon sovelletaan asetuksella (EY) N:o 1425/2006 käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä. Se ei näin ollen täyttänyt toista edellytystä, ja sen pyyntö hylättiin.

               (11)

               Yksi yritys toimitti harhaanjohtavia tietoja perustamispäivästään. Tämä herättää epäilyksiä toimitettujen tietojen luotettavuudesta, mukaan lukien tiedot ajanjaksosta, jona tarkasteltavana olevaa tuotetta olisi voitu viedä Euroopan unioniin. Tämän vuoksi sen pyyntö hylättiin.

               (12)

               Jäljelle jäävän kiinalaisen vientiä harjoittava tuottajan toimittaman näytön katsottiin riittävän sen osoittamiseen, että se täyttää asetuksen (EY) N:o 1425/2006 2 artiklassa säädetyt edellytykset. Kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle voidaan sen vuoksi myöntää sama tulli kuin se, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin mutta otokseen kuulumattomiin yrityksiin (eli 8,4 prosentin suuruinen tulli), ja lisäksi sen nimi voidaan lisätä asetuksen (EY) N:o 1425/2006 liitteessä I olevaan vientiä harjoittavien tuottajien luetteloon.

               (13)

               Hakijoille ja unionin tuotannonalalle on ilmoitettu tutkimuksen tuloksista, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa.

               (14)

               Kaikki asiaan liittyvien osapuolten esittämät väitteet ja kannanotot tutkittiin ja otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Lisätään asetuksen (EY) N:o 1425/2006 liitteessä I olevaan Kiinan kansantasavallan tuottajien luetteloon seuraava yritys:

               Yritys

               Kaupunki

               Taric-lisäkoodi

               Xiamen Good Plastic Co., Ltd.

               Xiamen

               B109

         2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2011.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         MARTONYI J.

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUVL L 270, 29.9.2006, s. 4.

      (3)  EUVL L 76, 19.3.2008, s. 8.

      (4)  EUVL L 67, 12.3.2009, s. 5.

      (5)  Katso tämän virallisen lehden sivu 2.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2023, annettu 18 päivänä marraskuuta 2016, natriumbentsoaatin, kaliumsorbaatin, muurahaishapon ja natriumformiaatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
               19.11.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 313/14

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2023,
   annettu 18 päivänä marraskuuta 2016,
   natriumbentsoaatin, kaliumsorbaatin, muurahaishapon ja natriumformiaatin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 7 kohdassa yhdessä sen 10 artiklan 1–4 kohdan kanssa vahvistetaan erityissäännökset sellaisten tuotteiden arviointia varten, joita käytetään unionissa säilörehun lisäaineina.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti natriumbentsoaatti kirjattiin olemassa olevana tuotteena rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin, jossa se kuuluu funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”, käytettäväksi kaikille eläinlajeille.

               (3)

               Natriumbentsoaatin hyväksymistä koskeva hakemus toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti ja kaliumsorbaattia, muurahaishappoa ja natriumformiaattia koskevat hakemukset toimitettiin asetuksen (EY) 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

               (4)

               Kyseiset hakemukset koskevat natriumbentsoaatin, kaliumsorbaatin, muurahaishapon ja natriumformiaatin hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineina, jotka luokiteltaisiin luokkaan ’teknologiset lisäaineet’.

               (5)

               Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 13 päivänä kesäkuuta 2012 (2) antamassaan lausunnossa, että natriumbentsoaatilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön; sen kuitenkin katsottiin mahdollisesti aiheuttavan herkistymistä, eikä aineen hengittämisestä aiheutuvaa riskiä voida sulkea pois. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että lisäaineella voidaan parantaa säilörehun tuotantoa, koska se alentaa pH-arvoa ja lisää kuiva-aineen säilyvyyttä helposti, kohtalaisen helposti ja vaikeasti säilöttävässä aineksessa.

               (6)

               Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 18 päivänä kesäkuuta 2013 (3) antamassaan lausunnossa, että kaliumsorbaatilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön; sen kuitenkin katsottiin aiheuttavan ihon ja silmien ärsytystä ja mahdollista hengitysteiden ärsytystä. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että lisäaineella voidaan parantaa säilörehun aerobista stabiiliutta helposti, kohtalaisen helposti ja vaikeasti säilöttävässä aineksessa.

               (7)

               Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 11 päivänä syyskuuta 2014 (4) antamassaan lausunnossa, että muurahaishapolla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön; sen kuitenkin katsottiin olevan ihoa, silmiä ja hengitysteitä syövyttävää. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että lisäaineella voidaan parantaa säilörehun säilöntäprosessia ja laatua aerobisessa stabiiliudessa helposti, kohtalaisen helposti ja vaikeasti säilöttävässä aineksessa.

               (8)

               Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi 11 päivänä maaliskuuta 2015 (5) antamassaan lausunnossa, että natriumformiaatilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen eikä ympäristöön; sen nestemäisen muodon kuitenkin katsottiin olevan ihoa, silmiä ja hengitysteitä syövyttävää. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lisäksi, että lisäaineella voidaan parantaa ravintoaineiden säilyvyyttä vähentämällä kuiva-aineen hajoamista helposti, kohtalaisen helposti ja vaikeasti säilöttävässä aineksessa.

               (9)

               Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan natriumbentsoaatin, kaliumsorbaatin, muurahaishapon ja natriumformiaatin osalta erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaineet määritetään rehusta.

               (10)

               Natriumbentsoaatin, kaliumsorbaatin, muurahaishapon ja natriumformiaatin arvioinnit osoittavat, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisten lisäaineiden käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä.

               (11)

               Koska turvallisuuteen liittyvät syyt eivät edellytä natriumbentsoaatin hyväksynnän edellytysten muutosten välitöntä soveltamista, on aiheellista säätää siirtymäajasta, jotta asianomaiset tahot voivat valmistautua hyväksynnästä aiheutuvien uusien vaatimusten noudattamiseen.

               (12)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Hyväksyntä
   Hyväksytään liitteessä eritellyt lisäaineet, jotka kuuluvat lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”säilörehun lisäaineet”, eläinten ruokinnassa käytettävinä lisäaineina kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.
   2 artikla
   Siirtymätoimenpiteet
   Sallitaan liitteessä täsmennetyn natriumbentsoaatin ja sitä sisältävän rehun, jotka on valmistettu ja varustettu merkinnällä ennen 9 päivää kesäkuuta 2017, ennen 9 päivää joulukuuta 2016 voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti, saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes nykyiset varastot loppuvat.
   3 artikla
   Voimaantulo
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 2016.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  EFSA Journal 2012;10(7):2779.

      (3)  EFSA Journal 2013;11(7):3283.

      (4)  EFSA Journal 2014;1(10):3827.

      (5)  EFSA Journal 2015;13(5):4056.

      LIITE

                  Lisäaineen tunnistenumero

                  Hyväksynnän haltijan nimi

                  Lisäaine

                  Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

                  Eläinlaji tai -ryhmä

                  Enimmäisikä

                  Vähimmäispitoisuus

                  Enimmäispitoisuus

                  Muut määräykset

                  Hyväksynnän voimassaolo päättyy

                  mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

                     Luokka: teknologiset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: säilörehun lisäaineet

                  1k301

                  —

                  Natriumbentsoaatti

                     Lisäaineen koostumus

                  Natriumbentsoaatti ≥ 99,5 %
                  Kiinteässä muodossa

                     Tehoaineen kuvaus

                  Natriumbentsoaatti ≥ 99,5 %
                  C7 H5 Na O2

                  CAS-nro 532-32-1
                  Valmistettu kemiallisen synteesin avulla

                     Analyysimenetelmä
                      (1)

                  Natriumbentsoaatin määrittäminen: titrimetrinen menetelmä (Euroopan farmakopea 01/2008:0123)

                  Kaikki eläinlajit

                  —

                  2 400

                              1.

                              Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava turvalliset työtavat ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos tällaisia riskejä ei voida poistaa tai vähentää minimiin kyseisten menettelyjen ja järjestelyjen avulla, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä henkilönsuojaimia, mukaan lukien hengityssuojaa, turvalaseja ja -hansikkaita.

                              2.

                              Eri lähteistä saatava natriumbentsoaatti ei saa ylittää sallittua enimmäismäärää.

                  9. joulukuuta 2026

                  1k202

                  —

                  Kaliumsorbaatti

                     Lisäaineen koostumus

                  Kaliumsorbaatti ≥ 99 %
                  Kiinteässä muodossa

                     Tehoaineen kuvaus

                  Kaliumsorbaatti ≥ 99 %
                  C6 H7 KO2

                  CAS-nro 24634-61-5
                  Valmistettu kemiallisen synteesin avulla

                     Analyysimenetelmä
                      (1)

                  Kaliumsorbaatin määrittäminen rehun lisäaineesta: titraus perkloorihapolla (Euroopan farmakopean monografiat 6.0, menetelmä 01/2008:0618).
                  Kaliumsorbaatin määrittäminen esiseoksista ja rehusta: korkean erotuskyvyn ioniekskluusiokromatografia yhdessä UV-detektion kanssa (HPLC-UV).

                  Kaikki eläinlajit

                  300

                              1.

                              Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava turvalliset työtavat ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos tällaisia riskejä ei voida poistaa tai vähentää minimiin kyseisten menettelyjen ja järjestelyjen avulla, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä henkilönsuojaimia, mukaan lukien hengityssuojaa, turvalaseja ja -hansikkaita.

                              2.

                              Lisäainetta on käytettävä helposti tai kohtalaisen vaikeasti säilöttävässä aineksessa (2).

                  9. joulukuuta 2026

                  1k236

                  —

                  Muurahaishappo

                     Lisäaineen koostumus

                  Muurahaishappo (≥ 84,5 %)
                  Nesteenä

                     Tehoaineen kuvaus

                  Muurahaishappo (≥ 84,5 %)
                  H2CO2

                  CAS-nro 64-18-6

                     Analyysimenetelmä
                      (1)

                  Muurahaishapon määrittäminen: ionikromatografia yhdistettynä sähkönjohtokykydetektoriin (IC-ECD)

                  Kaikki eläinlajit

                  —

                  10 000

                              1.

                              Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava turvalliset työtavat ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos tällaisia riskejä ei voida poistaa tai vähentää minimiin kyseisten menettelyjen ja järjestelyjen avulla, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä henkilönsuojaimia, mukaan lukien hengityssuojaa, turvalaseja ja -hansikkaita.

                              2.

                              Eri lähteistä saatava muurahaishappo ei saa ylittää sallittua enimmäismäärää täysrehussa.

                  9. joulukuuta 2026

                  1k237

                  —

                  Natriumformiaatti

                     Lisäaineen koostumus

                  Kiinteässä muodossa
                  Natriumformiaatti ≥ 98 %
                  Nesteenä
                  Natriumformiaatti ≥ 15 %
                  Muurahaishappo ≤ 75 %
                  Vesi ≤ 25 %

                     Tehoaineen kuvaus

                  Natriumformiaatti ≥ 98 % (kiinteässä muodossa)
                  NaHCO2

                  CAS-nro 141-53-7
                  formaldehydi ≤ 6,2 mg/kg
                  asetaldehydi ≤ 5 mg/kg
                  butyylialdehydi ≤ 25 mg/kg
                  Natriumformiaatti ≥ 15 % (nesteenä)
                  Muurahaishappo ≤ 75 %
                  Valmistettu kemiallisen synteesin avulla

                     Analyysimenetelmä
                      (1)

                  Natriumin määrittäminen rehun lisäaineesta: EN ISO 6869: atomiabsorptiospektrometria (AAS) tai EN 15510: induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES).
                  Formiaatin kokonaispitoisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta: korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia yhdessä UV-detektion kanssa (RP-HPLC-UV).
                  Formiaatin kokonaispitoisuuden määrittäminen esiseoksista ja rehusta: Korkean erotuskyvyn ioniekskluusiokromatografia UV-detektorin tai taitekertoimen kanssa (HPLC-UV/RI) tai ionikromatografia johtokykydetektorin kanssa (IC-ECD).

                  Kaikki eläinlajit

                  —

                  10 000
                  (muurahaishapon ekvivalentti)

                              1.

                              Rehualan toimijoiden on lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten vahvistettava turvalliset työtavat ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos tällaisia riskejä ei voida poistaa tai vähentää minimiin kyseisten menettelyjen ja järjestelyjen avulla, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä henkilönsuojaimia, mukaan lukien hengityssuojaa, turvalaseja ja -hansikkaita.

                              2.

                              Eri lähteistä saatava muurahaishappo ei saa ylittää sallittua enimmäispitoisuutta täysrehussa.

                  9. joulukuuta 2026

         (1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

         (2)  Helposti säilöttävä nurmirehu: > 3 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreaineessa. Kohtalaisen vaikeasti säilöttävä nurmirehu: > 1,5–3,0 prosenttia liukoisia hiilihydraatteja tuoreaineessa. Komission asetus (EY) N:o 429/2008 (EUVL L 133, 22.5.2008, s. 1).