title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 757/2011, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2011 , tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

text:
               2.8.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 199/37

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 757/2011,
   annettu 27 päivänä heinäkuuta 2011,
   tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitettyjen tavaroiden luokittelua koskevia säännöksiä.

               (2)

               Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt; näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

               (3)

               Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

               (4)

               On asianmukaista, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tällä asetuksella vahvistettujen säännösten mukaisia, voi haltija edelleen vedota yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti kolmen kuukauden ajan.

               (5)

               Tullikoodeksikomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin
   2 artikla
   Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten antamiin sitoviin tariffitietoihin, jotka eivät ole tässä asetuksessa vahvistettujen säännösten mukaisia, voidaan vedota asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 2011.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         Algirdas ŠEMETA

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1.

      LIITE

                  Tavaran kuvaus

                  Luokittelu
                  (CN-koodi)

                  Perusteet

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Jalkine, joka ei peitä nilkkaa, jota ei voida tunnistaa miesten tai naisten jalkineeksi ja jonka sisäpohjan mitta on yli 24 cm.
                  Ulkopohja on valmistettu kumista ja välipohja pientiheyspolymeereistä.
                  Päällinen koostuu tekstiili-, nahka- ja muovipaloista.
                  Koko päällisen peittää harmaa tekstiiliaine, lukuun ottamatta valkoista tekstiilipalaa (huopaa) [2 (1)] jalkineen kannassa (ks. kuva 655 B).
                  Tämän valkoisen tekstiiliaineen päällä on useita harmaita nahkapaloja. Kannassa sitä peittää pääasiassa yksi pala [C (1)], kengän molemmin puolin osittain kaksi palaa [D (1)], ja jalkapöydän ympärille on taivutettu kaksi palaa [B (1)] (ks. kuva 655 C).
                  Kannan uloimmassa kohdassa valkoisen tekstiiliaineen päällä on pala mustaa vedenpitävää tekstiiliainetta ja sen päälle on ommeltu tummanharmaa muovipala [b (1)] (ks. kuva 655 C). Musta tekstiili näkyy muovipalassa olevista pienistä aukoista.
                  Edellä mainitut harmaat tekstiiliaineet on ommeltu yhteen ja kiinnitetty pohjaan. Kengän yhdellä sivulla on liitetty yhteen kaksi harmaata tekstiilipalaa siksakilla, ja siksakin molemmilla reunoilla on vielä satulaommel (ks. kuva 655 D). Sama satulaommel kiinnittää tekstiilikaistaleen näiden kahden tekstiilipalan alle kokoonpanon vahvistamiseksi.
                  Kengän kärjessä on pieni harmaa muovipala [a (1)], joka peittää alla olevan harmaan tekstiiliaineen.
                  Kengän molemmin puolin tekstiiliaineeseen on liitetty harmaat nahkapalat [A (1)], ja nahkan/harmaan tekstiiliaineen päälle on vielä lisätty neljä pystysuoraa tekstiilikaistaletta [1 (1)] (ks. kuvat 655 A ja 655 D). Tämän lisäksi jalkineen kannan tekstiiliaineeseen on kiinnitetty yksi tekstiilikaistale lenkiksi.
                  (harjoituskenkä)
                  (Ks. kuvat 655 A, 655 B, 655 C ja 655 D) (2)

                  6404 11 00

                  Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön, 64 ryhmän 4 huomautuksen a ja b alakohdan, 64 ryhmän 1 lisähuomautuksen sekä CN-koodien 6404 ja 6404 11 00 nimiketekstien mukaan.
                  Määritettäessä päällisainetta 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan mukaisesti kengän kärkeä peittävää harmaata muovipalaa [a (1)] ei oteta huomioon, koska sen tarkoitus on suojata varpaita vahvistamalla alla olevaa harmaata tekstiiliainetta.
                  Jalkineen molemmin puolin olevaa neljää pystysuoraa tekstiilikaistaletta [1 (1)] ei myöskään oteta huomioon, koska niiden tarkoitus on vahvistaa jalkineen sivuja, eikä myöskään jalkineen kannassa olevaa tekstiililenkkiä, joka on kengän jalkaan laittamisessa auttava lisätarvike.
                  Jalkineen harmaaseen tekstiiliaineeseen molemmin puolin kiinnitettyjä harmaita nahkapaloja [A (1)] ei myöskään oteta huomioon, koska niidenkin tarkoitus on vahvistaa jalkineen sivuja.
                  Valkoista tekstiiliainetta [2 (1)] ei voida pitää päällisaineena, koska se ei näy osittainkaan jalkineen ulkopinnalla (ks. yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, 64 ryhmä, 1 yleisohjeen a alakohdan toisen alakohdan ensimmäinen virke).
                  Harmaat nahkapalat [B, C, D (1)], jotka peittävät valkoisen tekstiiliaineen [2 (1)] pääosin tai osittain (ks. kuvat 655 B ja 655 C), ovat päällysainetta, koska niiden pinta näkyy osittain tai kokonaan ulkopinnalla eivätkä ne ole lisätarvikkeita tai vahvisteita.
                  Jalkineen kannan tummanharmaan muoviaineen alla olevaa mustaa vedenpitävää tekstiiliainetta [b (1)] ei voida pitää päällisaineena, koska se on ainoastaan lisäke, joka estää vettä pääsemästä sisään muovipalan aukoista. Tästä syystä jalkineen kannan tummanharmaa muovipala on myös 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan mukaista päällysainetta.
                  Harmaat tekstiiliaineet ovat 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan mukaista päällysainetta, koska ne on kiinnitetty toisiinsa ja muihin edellä määritettyihin päällysaineisiin [B, C, D, b (1)] kestävällä liitoksella (ks. yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, 64 ryhmä, 1 yleisohjeen a alakohdan toisen alakohdan viimeinen virke yhdessä 1 yleisohjeen c alakohdan toisen alakohdan viimeisen virkkeen kanssa).
                  Lisäksi edellä määritellyt päällisaineet [B, C, D, b (1) ja harmaat tekstiiliaineet] (ks. kuva 655 C) ovat ominaisuuksiltaan päällisiä eli ne tarjoavat käyttäjän jalalle kävelyyn riittävää tukea (ks. 64 ryhmän 1 lisähuomautuksen ensimmäisen alakohdan toinen virke).
                  Kun edellä mainitut vahvisteet ja lisätarvikkeet (ks. kuva 655 C) poistetaan, harmaiden tekstiiliaineiden pinta-ala on suurempi kuin muiden aineiden [B, C, D, b (1)], jotka on edellä määritetty päällysaineiksi, ja siksi katsotaan, että jalkineen päällinen on 64 ryhmän 4 huomautuksen a alakohdan mukaisesti tekstiiliainetta.
                  Yhdistetyn nimikkeistön 64 ryhmän 4 huomautuksen b alakohdassa tarkoitettu maan tai lattian kanssa kosketuksiin joutuva pohjan osa on tässä jalkineessa kumia. Näin ollen jalkineen ulkopohja on kumia.

         (1)  Numerot/kirjaimet viittaavat numeroihin/kirjaimiin kuvissa.

         (2)  Valokuvat ovat ainoastaan ohjeellisia.


title: Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 307/2014, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2014 , lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

text:
               27.3.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 91/1

      NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 307/2014,
   annettu 24 päivänä maaliskuuta 2014,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 muuttamisesta asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, seurauksena asetuksella (EY) N:o 682/2007 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin ex 2001 90 30 ja ex 2005 80 00, tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 3,1–12,9 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.

               (2)

               Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 954/2008 (3) voimassa olevia toimenpiteitä yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, minkä seurauksena ’kaikkiin muihin yrityksiin’ sovellettava tulli oli suuruudeltaan 3,1–14,3 prosenttia.

               (3)

               Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, seurauksena neuvosto säilytti tullin 3,1–14,3 prosentin suuruisena neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 875/2013 (4).

         2.   Tarkastelupyyntö

               (4)

               Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Pyynnön esitti thaimaalainen vientiä harjoittava tuottaja River Kwai International Food Industry Co. Ltd, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

               (5)

               Pyyntö rajoittui polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta.

               (6)

               Pyynnössään pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että pyynnön esittäjään liittyvän polkumyynnin osalta olosuhteet, joiden perusteella voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.

               (7)

               Pyynnön esittäjä väitti erityisesti, että muuttuneet olosuhteet liittyvät sen kaupan pitämässä tuotevalikoimassa tapahtuneisiin muutoksiin, joilla on suora vaikutus sen tuotantokustannuksiin. Vertailu sen kotimarkkinahintojen ja sen unioniin suuntautuvan viennin hintojen välillä osoitti, että polkumyyntimarginaali näytti olevan alempi kuin toimenpiteiden nykytaso.

         3.   Osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepano

               (8)

               Komissio päätti neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka rajattiin polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta, vireillepanoon. Tämän perusteella se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä14 päivänä helmikuuta 2013 julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta.

         4.   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

               (9)

               Polkumyyntiä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2011 ja 31 päivän joulukuuta 2012 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’.

         5.   Tutkimuksen osapuolet

               (10)

               Komissio ilmoitti välivaiheen tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, viejämaan edustajille ja unionin tuottajien järjestölle (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, jäljempänä ’AETMD’).

               (11)

               Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

               (12)

               AETMD:n esittämät kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.

               (13)

               Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähetti pyynnön esittäjälle kyselylomakkeen ja sai vastauksen asetetussa määräajassa.

               (14)

               Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Komissio teki tarkastuskäynnin pyynnön esittäjän toimitiloihin Thaimaassa Bangkokissa ja Kanchanaburissa.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (15)

               Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa määritelty tuote eli Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava etikan tai etikkahapon avulla valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka nykyisin luokitellaan CN-koodiin ex 2001 90 30, ja Thaimaasta peräisin oleva jyvinä tuotava valmistettu tai säilötty jäädyttämätön sokerimaissi (Zea mays var. saccharata), joka on valmistettu tai säilötty muulla tavalla kuin etikan tai etikkahapon avulla ja joka ei kuulu nimikkeeseen 2006 vaan luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2005 80 00.

         2.   Samankaltainen tuote

               (16)

               Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, unionissa tuotetulla ja myydyllä sokerimaissilla sekä Thaimaassa tuotetulla ja myydyllä sokerimaissilla on olennaisilta osin samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset kuin Thaimaassa tuotetulla ja unioniin vietäväksi myydyllä sokerimaissilla. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

         3.   POLKUMYYNTI

   1.   Normaaliarvon määrittäminen

               (17)

               Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko pyynnön esittäjän samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               (18)

               Samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

               (19)

               Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotetyypit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tyypit tai suoraan verrattavissa niihin.

               (20)

               Komissio selvitti kaikkien näiden tuotetyyppien osalta, oliko kotimarkkinamyynti riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotetyypin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotetyypin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotetyypin kokonaisvientimäärästä unioniin.

               (21)

               Komissio totesi kaikkien unioniin vientiin myytyjen tuotetyyppien osalta, että pyynnön esittäjän kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

               (22)

               Seuraavaksi komissio määritteli kunkin tuotetyypin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö tosiasiallista kotimarkkinoiden myyntiä normaaliarvon laskennassa perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (23)

               Normaaliarvo perustuu kunkin tuotetyypin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

                           —

                           vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotetyypin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotetyypin kokonaismyyntimäärästä ja

                           —

                           tämän tuotetyypin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään sen tuotannon yksikkökustannuksia.

               (24)

               Komission kotimarkkinamyynnistä tekemästä analyysistä ilmeni, että yli 90 prosenttia kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli korkeampi kuin tuotannon yksikkökustannukset. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kaiken kotimarkkinoilla tapahtuneen myynnin hintojen painotettuna keskiarvona tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         2.   Vientihinnan määrittäminen

               (25)

               Pyynnön esittäjän unioniin vietäväksi tarkoitettu myynti suuntautui kokonaisuudessaan suoraan etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tai Thaimaassa. Vientihinta on siis vahvistettu tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.

         3.   Vertailu

               (26)

               Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (27)

               Silloin kun se oli perusteltua, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavien eroavuuksien mukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               (28)

               Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja pakkauskustannusten, palkkioiden, luotosta aiheutuneiden kustannusten ja pankkimaksujen erojen mukaisesti aina, kun se oli tarpeen ja perusteltua.

               (29)

               Pyynnön esittäjä vaati perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaisesti oikaisua tuotemerkkien arvoissa esiintyvän eron mukaisesti, kun tuotetta myydään kotimarkkinoilla omalla tuotemerkillä ja kun sitä myydään omalla tuotemerkillä unionin markkinoilla. Pyynnön esittäjän oman tuotemerkin arvon väitetään olevan korkeampi Thaimaan markkinoilla kuin unionin markkinoilla. Pyynnön esittäjä perusteli väitettään viittaamalla alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehtyyn oikaisuun.

               (30)

               Pyynnön esittäjän tilanne tässä välivaiheen tarkastelussa eroaa kuitenkin niiden muiden vientiä harjoittavien tuottajien tilanteesta, joille oikaisu myönnettiin alkuperäisessä ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Alkuperäisessä tutkimuksessa ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehty oikaisu koskee erityisesti niitä vientiä harjoittavia tuottajia, joiden myynti kotimarkkinoilla tapahtuu niiden omalla tuotemerkillä ja myynti unioniin vähittäismyyjän tuotemerkillä. Tässä välivaiheen tarkastelussa pyynnön esittäjän myynti sekä kotimarkkinoilla että unionin markkinoilla tapahtuu sen omalla tuotemerkillä. Lisäksi alkuperäisessä ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa oikaisu tehtiin voittomarginaalin osalta normaaliarvoa muodostettaessa perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Kuitenkin tässä välivaiheen tarkastelussa normaaliarvo perustuu pyynnön esittäjän tosiasiallisiin kotimarkkinahintoihin.

               (31)

               Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan tuotemerkillä ei ole arvoa unionin markkinoille suuntautuvassa myynnissä, tarkasteltavana olevan tuotteen maahantuoja, joka toimii pyynnön esittäjän tuotemerkillä, on erikoistunut merkkielintarvikkeiden tuontiin varsinkin Aasiasta. Pyynnön esittäjä ei pystynyt selventämään tai esittämään näyttöä siitä, miksi myynti kyseiselle tuojalle olisi arvoltaan vähäisempää kuin tuotemerkin arvo pyynnön esittäjän kotimaan markkinoilla. Tämän perusteella komissio päätteli, että pyynnön esittäjä ei ole osoittanut, että tuotemerkin arvossa oleva väitetty ero vaikuttaisi hintoihin tai niiden vertailukelpoisuuteen.

               (32)

               Pyynnön esittäjä pyysi myös samaa oikaisua perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. Koska hakija ei ole osoittanut, että väitetyllä erolla olisi vaikutusta hintoihin tai hintojen vertailtavuuteen, oikaisua ei voitu hyväksyä tämänkään säännöksen mukaisesti.

               (33)

               Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan ja 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaista oikaisua koskeva pyyntö hylätään tämän vuoksi.

               (34)

               Pyynnön esittäjä haki 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan nojalla oikaisua myös viranomaisten maksaman vientiverohyvityksen osalta. Viranomaiset maksavat pyynnön esittäjälle tietyn summan, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta myydään vientiin, myös unionin markkinoille.

               (35)

               Pyynnön esittäjä pystyi osoittamaan, että sille maksetaan unionin markkinoille suuntautuvasta viennistä summa, joka vastaa alle 0,5:tä prosenttia laskun arvosta. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan mukaisesti normaaliarvo – eikä vientihinta niin kuin pyynnön esittäjä väittää – on oikaistava, jos kyseisessä artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. Lisäksi tutkimuksessa osoitettiin, ettei voitu vahvistaa mitään suoraa yhteyttä pyynnön esittäjän unioniin viemän tarkasteltavana olevan tuotteen osalta saaman maksun ja kyseiseen tuotteeseen fyysisesti sisältyvien materiaalien tuontimaksujen välillä.

               (36)

               Pyynnön esittäjä pyysi myös samaa oikaisua 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. Koska pyynnön esittäjä ei kuitenkaan pystynyt osoittamaan mitään yhteyttä vientiverohyvityksen ja viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen hinnoittelun välillä, väitettä ei voitu hyväksyä

               (37)

               Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdan ja 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaista vientiverohyvityksen osalta tehtävää oikaisua koskeva pyyntö hylätään tämän vuoksi.

         4.   Polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

               (38)

               Kunkin unioniin viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen tyypin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tyypin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan, kuten perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdassa säädetään.

               (39)

               Painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistaan tämän pohjalta prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta, ja sen suuruus on 3,6 prosenttia.

         4.   MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS

               (40)

               Komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ovatko nykyisen polkumyyntimarginaalin määrittämiseen vaikuttaneet olosuhteet muuttuneet ja ovatko tällaiset muutokset pysyviä.

               (41)

               Pyynnön esittäjä oli tarkastelupyynnössään viitannut kaupan pitämässään tuotevalikoimassa tapahtuneisiin muutoksiin, joilla on suora vaikutus sen tuotantokustannuksiin. Tutkimus on vahvistanut, että pyynnön esittäjä ei yrityksensä uudelleenjärjestelyjen vuoksi enää tuota ja myy tiettyjä muita tuotteita, joita se tuotti ja myi alkuperäisen tutkimuksen aikana, ja että tällä on ollut vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksiin.

               (42)

               AETMD on todennut, että pyynnön esittäjän toteuttamat uudelleenjärjestelyt eivät voi olla luonteeltaan pysyviä, koska ne voidaan helposti peruuttaa.

               (43)

               On todellakin mahdollista, että pyynnön esittäjän johto voisi halutessaan peruuttaa uudelleenjärjestelyt. Ei ole kuitenkaan olemassa näyttöä siitä, etteikö pyynnön esittäjän päätös toteuttaa uudelleenjärjestelyt ja virtaviivaistaa ryhmän tuotteiden kaupallistamista ryhmään kuuluvien yritysten välillä olisi luonteeltaan pysyvä. Uudelleenjärjestelyt toteutettiin lisäksi jo vuoteen 2009 mennessä, mikä osoittaa, että uusi yritysrakenne on luonteeltaan pysyvä.

               (44)

               Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen AETMD toisti väitteensä, jonka mukaan muutosta, jonka perusteella tarkastelu pantiin vireille, ei voitu pitää pysyvänä. Tarkemmin sanottuna se kyseenalaisti ryhmän sisäisistä uudelleenjärjestelyistä tuotantokustannuksiin aiheutuvan vaikutuksen ja väitti, että kustannukset voidaan ryhmän sisällä yksinkertaisesti jakaa uudelleen normaaliarvon alentamiseksi. Tästä syystä uusia tuotantokustannuksia ei voitu pitää luonteeltaan pysyvinä. AETMD totesi lisäksi, että tuoreiden tuotteiden tuotannosta ja myynnistä vastuussa olevalla tytäryhtiöllä on sama osoite kuin pyynnön esittäjällä. AETMD väitti, että tämäkin viittaa siihen, että uudelleenjärjestelyt eivät ole perustavanlaatuisia ja pysyviä.

               (45)

               Vastauksena johdanto-osan 44 kappaleessa mainittuihin AETMD:n väitteisiin pyynnön esittäjä korosti, että uudelleenjärjestelyn myötä otettiin myös käyttöön parannettu kustannuslaskentajärjestelmä, jonka avulla voitiin kartoittaa ja ratkaista pullonkauloja tuotannon optimoimiseksi ja valmistuskustannusten vähentämiseksi. Pyynnön esittäjä korosti myös, että vuonna 2009 toteutetun uudelleenjärjestelyn peruuttaminen tässä vaiheessa olisi erittäin monimutkainen prosessi, koska pyynnön esittäjän emoyhtiö Agripure Holding plc on noteerattu Thaimaan pörssissä.

               (46)

               Pyynnön esittäjän uudelleenjärjestelyn mahdollisen peruuttamisen riskiä on jo käsitelty johdanto-osan 43 kappaleessa.

               (47)

               Todentaakseen tämän tarkastelun vireillepanoa koskevassa pyynnössä esitettyjen väitteiden paikkansapitävyyden komissio vertasi alkuperäisen tutkimuksen aikana (eli ennen pyynnön esittäjän uudelleenjärjestelyjä vuonna 2009) ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unioniin vietyjen tuotetyyppien tuotantokustannuksia. Vertailussa vahvistui, että yksikkökohtaiset valmistuskustannukset ovat muuttuneet merkittävästi. Yksikkökohtaisissa valmistuskustannuksissa todettu muutos ei merkitse pelkkää kustannusten uudelleenjakoa vaan johtuu välillisten tuotantokustannusten, kuten tuotannollisten yleiskulujen ja työvoimakustannusten, todellisesta alentumisesta.

               (48)

               Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan pyynnön esittäjällä ja sen tytäryhtiöllä on sama hallinnollinen osoite, kyseessä on yleinen yrityskäytäntö. Lisäksi komissio totesi pyynnön esittäjän tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana, että tiloissa sijainneet tuotantolinjat ja valmiiden tavaroiden varastointitilat oli varattu sokerimaissin tuotantoon; siellä ei ollut mitään näkyviä merkkejä tytäryhtiön myymien tuoreiden tuotteiden tuotannosta eikä varastoinnista.

               (49)

               Kun otetaan huomioon AETMD:n ja pyynnön esittäjän esittämät väitteet ja kun oli todettu yksikkökohtaisten tuotantokustannusten tosiasiallinen aleneminen alkuperäisen tutkimusajanjakson ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, AETMD:n esittämä väite on hylättävä.

               (50)

               AETMD on lisäksi väittänyt, että pyynnön esittäjä aikoi lisätä tuotantokapasiteettiaan vuonna 2013 noin 40 prosenttia. AETMD:n mukaan tämä seikka on ristiriidassa pyynnön esittäjän väitteen kanssa, jonka mukaan uudet, tarkistetut tuotantokustannukset (jotka seurasivat uudelleenjärjestelyjä) olisivat luonteeltaan pysyviä.

               (51)

               Tutkimuksessa todellakin vahvistui, että pyynnön esittäjä on lisäämässä tuotantokapasiteettiaan. Kapasiteetin lisäyksen vaikutus on ollut yksi niistä tekijöistä, joiden perusteella toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pääteltiin, että polkumyynnin jatkumisen riski on olemassa (6).

               (52)

               Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen AETMD toi jälleen esiin väitteen, jonka mukaan investoinnit uuteen tuotantokapasiteettiin väistämättä vaikuttavat tuotantokustannuksiin, ja vallitsevat tuotantokustannukset, joihin kotimarkkinoiden hintoja verrattiin tässä tarkastelussa (ks. johdanto-osan 24 kappale), eivät näin ollen ole luonteeltaan pysyviä. AETMD teki saatavilla oleviin lähteisiin perustuvan laskelman, jonka perusteella se totesi, että kokonaiskustannukset nousisivat poistojen lisääntymisen vuoksi noin 10 prosenttia verrattuna nykyisiin kustannuksiin.

               (53)

               Pyynnön esittäjä ei kiistänyt AETMD:n väitettä poistokustannusten kasvamisesta sinällään vaan korosti, että näitä kohonneita poistokustannuksia kompensoivat (lisääntyneestä myynnistä johtuva) kokonaistulojen kasvu ja muiden kustannusten vähentyminen automaation lisäämisen seurauksena.

               (54)

               Kuten johdanto-osan 51 kappaleessa mainittiin, pyynnön esittäjä on investoimassa uusiin tuotantolaitoksiin. Investointeihin saattaa liittyä poistokustannusten kasvua. Toisaalta, kuten pyynnön esittäjä huomautti vastauksessaan AETMD:n kommenttiin, uudet tuotantolaitokset saattavat lisäksi tuoda mukanaan muutoksia (nykyisiin tuotantolinjoihin verrattuna), kuten automaatioasteen kasvua. Näiden muutosten pitäisi suoraan vähentää työvoima- ja energiakustannuksia, ja ne voivat kompensoida poistokustannusten kasvua.

               (55)

               Kaiken kaikkiaan voidaan todeta, että kokonaisvaikutusta tuotantokustannuksiin tuotettua yksikköä kohti ei voida mitata, ennen kuin uudet laitokset on otettu käyttöön ja kaikki lisäkustannukset otettu huomioon kirjanpidossa.

               (56)

               Kun kuitenkin otetaan huomioon investointien tavoite (tehokkuuden ja kilpailukyvyn lisääminen ja yksikkökohtaisten valmistuskustannusten vähentäminen), on odotettavissa, että ainakaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä tuotantokustannukset yksikköä kohti eivät tule kasvamaan merkittävästi. Tällöin on odotettavissa, että normaaliarvo perustuu – kuten tässäkin tarkastelussa – edelleen kotimarkkinahintoihin. AETMD:n esittämä väite on näin ollen hylättävä.

               (57)

               Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen AETMD asetti kyseenalaiseksi myös uuden polkumyyntimarginaalin pysyvyyden. Se väitti, että polkumyyntimarginaalin laskennassa käytetyt vientihinnat eivät olleet edustavia. Tarkemmin sanottuna se väitti, että

                           a)

                           tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vietyjen tonnien määrä oli liian pieni, jotta sitä olisi voitu pitää edustavana, ja

                           b)

                           totesi johdanto-osan 29 kappaleeseen viitaten, että omalla tuotemerkillä myytyjen tuotteiden vientitapahtumien osuus kaikesta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet, joten vientihintoja ei tulisi pitää edustavina. AETMD katsoi, että jos ehdotetut alennetut toimenpiteet tulevat voimaan, suurin osa viennistä unioniin tapahtuu todennäköisemmin vähittäismyyjien tuotemerkillä alhaisemmilla vientihinnoilla (7).

               (58)

               Koska unioniin viedyt määrät eivät olleet merkittäviä, komissio varmistui siitä, että pyynnön esittäjän unioniin suuntautuvasta viennistä maksetut tai maksettavat hinnat olivat edustavia vertaamalla niitä pyynnön esittäjän muihin kolmansiin maihin suuntaamasta viennistä maksettuihin tai maksettaviin vientihintoihin. Tämän perusteella pääteltiin, että unioniin suuntautuvan viennin hinnat vastasivat asiakkailta muilla vientimarkkinoilla veloitettuja hintoja.

               (59)

               Aiemmissa tutkimuksissa on todettu, että olemassa on eri markkinasegmenttejä – myynti omalla tuotemerkillä ja myynti vähittäismyyjän tuotemerkillä (8). Se on yksi tärkeä osa eri tuotetyyppien määrittelyä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän puitteissa. Tämän perusteella omalla tuotemerkillä myytävien tuotteiden vientiä on verrattu omalla tuotemerkillä myytävien tuotteiden myyntiin kotimaan markkinoilla ja vähittäismyyjän tuotemerkillä myytävien tuotteiden vientimyyntiä on verrattu vähittäismyyjän tuotemerkillä myytävien tuotteiden myyntiin kotimaan markkinoilla.

               (60)

               AETMD:n esittämä väite, jonka mukaan tuleva vienti olisi pääasiassa vähittäismyyjien tuotemerkillä tapahtuvaa myyntiä, perustuu arvailuun, eikä sen tueksi ole esitetty näyttöä eikä se sinällään riitä asettamaan kyseenalaiseksi omalla tuotemerkillä myytävien tuotteiden viennin edustavuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. AETMD:n esittämä väite hylätään näin ollen.

               (61)

               AETMD väitti myös, että tullin laskeminen alemmalle tasolle voisi johtaa toimenpiteiden kiertämisen riskiin.

               (62)

               On muistettava, että voimassa olevat tullit on jo nykyisellään määrätty eri tasolle sen mukaan, mistä thaimaalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta on kyse. Näin ollen toimenpiteiden kiertämisen riski (eli alhaisempaan tulliin oikeuttavan Taric-lisäkoodin käyttö) on ollut olemassa jo alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönotosta lähtien. Alhaisemman tullin soveltaminen johonkin näistä vientiä harjoittavista tuottajista ei sinällään kokonaisuudessaan lisää riskiä siitä, että thaimaalaiset tuottajat kiertäisivät toimenpiteitä.

               (63)

               Lisäksi, jos saataville tulee tietoja, joiden mukaan tulleja rikotaan toimenpiteitä kiertämällä, voidaan tarvittaessa käynnistää tutkimus edellyttäen, että perusasetuksen 13 artiklassa asetetut edellytykset täyttyvät.

               (64)

               AETMD totesi myös, että pyynnön esittäjä on mahdollisesti keinotekoisesti lisännyt unioniin suuntautuvan viennin hintoja ristiinkompensoimalla muiden tuotteiden rinnakkaismyyntiä keinotekoisen alhaiseen hintaan.

               (65)

               Kuten johdanto-osan 58 kappaleessa todettiin, tarkasteltavana olevan tuotteen vientihinnat unioniin vastasivat kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. Näin ollen ei ole mitään viitteitä siitä, että vientihinnat unioniin olivat keinotekoisen korkeat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja näin ollen väite hylätään.

         5.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

               (66)

               Ottaen tutkimuksen tulokset huomioon komissio katsoo, että on aiheellista muuttaa yrityksen River Kwai International Food Industry Co. Ltd harjoittamaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavaa polkumyyntitullia.

               (67)

               Lisäksi pyynnön esittäjän pyynnöstä muutetaan sen osoitetta Thaimaassa.

         6.   ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE

               (68)

               Asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 muuttamista.

               (69)

               Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen Thaimaan hallitus väitti, että yhteistyössä toimineisiin otokseen kuulumattomiin viejiin sovellettavaa keskimääräistä tullia olisi myös tarkistettava, jotta otettaisiin huomioon tämän osittaisen välivaiheen tarkastelun tulokset. On huomattava, että tämä pyyntö ei kuulu tämän tarkastelun rajalliseen soveltamisalaan, sillä siinä pyritään ainoastaan mukauttamaan nykyistä polkumyyntitullia pyynnön esittäjän osalta. Pyynnöt polkumyyntitullien tason muuttamiseksi olosuhteiden väitetyn muuttumisen vuoksi olisi esitettävä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tämä väite on näin ollen hylättävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Korvataan yritystä River Kwai International Food Industry Co., Ltd täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 875/2013 1 artiklan 2 kohdan taulukossa koskeva kohta seuraavasti:

                  Yritys

                  Polkumyyntitulli (%)

                  Taric-lisäkoodi

                              ”River Kwai International Food Industry Co., Ltd,

                              99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road

                              Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000

                              Thailand

                  3,6

                  A791”

   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 24 päivänä maaliskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         A. TSAFTARIS

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 682/2007, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2007, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 159, 20.6.2007, s. 14).

      (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 954/2008, annettu 25 päivänä syyskuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Thaimaasta peräisin olevien jyvinä tuotavien valmistettujen tai säilöttyjen sokerimaissien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 682/2007 muuttamisesta (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 1).

      (4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 875/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tietyn Thaimaasta peräisin olevan jyvinä tuotavan valmistetun tai säilötyn sokerimaissin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 244, 13.9.2013, s. 1).

      (5)  EUVL C 42, 14.2.2013, s. 7.

      (6)  Ks. toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun johdanto-osan 49–75 kappale.

      (7)  Ks. toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun johdanto-osan 86 kappale.

      (8)  Ks. toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun johdanto-osan 85 kappale.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1609, annettu 7 päivänä syyskuuta 2016, asetuksella (EY) N:o 969/2006 avatussa maissia koskevassa tariffikiintiössä 26 päivän elokuuta 2016 ja 2 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavasta jakokertoimesta

text:
               8.9.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 240/4

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1609,
   annettu 7 päivänä syyskuuta 2016,
   asetuksella (EY) N:o 969/2006 avatussa maissia koskevassa tariffikiintiössä 26 päivän elokuuta 2016 ja 2 päivän syyskuuta 2016 välisenä aikana jätetyissä tuontitodistushakemuksissa haettuihin määriin sovellettavasta jakokertoimesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 1 ja 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksella (EY) N:o 969/2006 (2) avataan 277 988 maissitonnin vuotuinen tuontitariffikiintiö (järjestysnumero 09.4131).

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 969/2006 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan osajakson numero 2 määräksi 138 994 tonnia 1 päivän heinäkuuta ja 31 päivän joulukuuta 2016 välisellä ajanjaksolla.

               (3)

               Määrät, joista on 26 päivän elokuuta 2016 kello 13.00 Brysselin aikaa ja 2 päivän syyskuuta 2016 kello 13.00 Brysselin aikaa välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia, ylittävät käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin, joka lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (3) 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (4)

               Lisäksi on aiheellista olla myöntämättä enempää tuontitodistuksia asetuksen (EY) N:o 969/2006 mukaisesti kuluvalla osakiintiökaudella.

               (5)

               Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Asetuksen (EY) N:o 969/2006 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kiintiötä (järjestysnumero 09.4131) koskevissa tuontitodistushakemuksissa, jotka on jätetty 26 päivän elokuuta 2016 kello 13.00 Brysselin aikaa ja 2 päivän syyskuuta 2016 kello 13.00 Brysselin aikaa välisenä aikana, haettuihin määriin sovelletaan jakokerrointa, joka on 57,925366 prosenttia.
   2.   Keskeytetään 2 päivästä syyskuuta 2016 kello 13.00 Brysselin aikaa alkaen asetuksen (EY) N:o 969/2006 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kiintiötä (järjestysnumero 09.4131) koskevien tuontitodistushakemusten vastaanottaminen kuluvalta osakiintiökaudelta.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 7 päivänä syyskuuta 2016.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Komission asetus (EY) N:o 969/2006, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2006, kolmansista maista tuotavan maissin yhteisön tariffikiintiön avaamisesta ja hallinnointitavasta (EUVL L 176, 30.6.2006, s. 44).

      (3)  Komission asetus (EY) N:o 1301/2006, annettu 31 päivänä elokuuta 2006, tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13).