title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/259, annettu 21 päivänä helmikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 427/2014 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
                  22.2.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 49/9

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/259,
      annettu 21 päivänä helmikuuta 2018,
      täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 427/2014 muuttamisesta sääntömääräisen testimenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi ja hallinnollisten haku- ja sertifiointimenettelyjen yksinkertaistamisesta
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon päästönormien asettamisesta uusille kevyille kuljetusajoneuvoille osana unionin kokonaisvaltaista lähestymistapaa kevyiden hyötyajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi 11 päivänä toukokuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komissio hyväksyi komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (2) esitetyn kansainvälisen yhdenmukaistetun kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettelyn (WLTP) 1 päivänä kesäkuuta 2017. WLTP korvaa uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC), joka vahvistetaan komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 (3) liitteessä XII. Vuodesta 2021 lähtien asetuksessa (EU) N:o 510/2011 asetettujen hiilidioksidipäästötavoitteiden noudattaminen on todennettava WLTP:n mukaisesti määritettyjen hiilidioksidipäästöjen perusteella. Kyseisestä ajankohdasta lähtien myös ekoinnovaatioiden avulla saadut hiilidioksidisäästöt olisi määritettävä WLTP:n perusteella.

                  (2)

                  Jotta voitaisiin ottaa huomioon sääntömääräisen testimenettelyn muuttuminen ja kytkeä WLTP:n mukaiset hiilidioksidiarvot vastaaviin NEDC:n mukaisiin hiilidioksidiarvoihin, jotka vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/1153 (4), on tarpeen muuttaa komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 427/2014 (5).

                  (3)

                  Jotta varmistetaan jouheva siirtyminen NEDC-syklistä WLTP-menetelmään, olisi oltava mahdollista jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus NEDC:n perusteella 31 päivään joulukuuta 2019 asti ja WLTP:n perusteella tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.

                  (4)

                  Komissio on myöntänyt yli 20 ekoinnovaatiohyväksyntää, mutta valmistajat ovat ottaneet tätä teknologiaa käyttöön vuoteen 2017 mennessä Euroopan unionin ajoneuvokannassa melko rajoitetusti. Jotta voidaan edistää tällaisen teknologian käyttöönottoa ja vähentää kevyiden kuljetusajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä mahdollisimman paljon, hyväksyntä- ja sertifiointimenettelyä olisi yksinkertaistettava.

                  (5)

                  Säästöjen kynnysarvon alentaminen 0,5 g:aan CO2/km todennäköisesti edistää sellaisen innovatiivisen teknologian laajempaa käyttöönottoa, jolla pystytään vähentämään hiilidioksidipäästöjä. Jotta voidaan varmistaa, että nämä hiilidioksidisäästöt saavutetaan tosiasiallisesti, on keskeisen tärkeää, että ne määritetään erittäin tarkasti. Sen vuoksi on tarpeen arvioida ja esittää määrällisesti epävarmuus, joka liittyy säästöjen osoittamiseen käytettyihin menetelmiin ja ottaa tämä epävarmuus huomioon, kun hyväksyvä viranomainen sertifioi hiilidioksidisäästöt. On aiheellista linjata säästöjen kynnysarvon muutos WLTP:n käyttöönoton kanssa, minkä vuoksi uutta kynnysarvoa olisi sovellettava WLTP:n perusteella tehdyissä hakemuksissa.

                  (6)

                  Hiilidioksidisäästöjen osoittamiseksi osien testauksen olisi oltava mahdollinen tapauksissa, joissa säästöt eivät riipu ajoneuvosta, jotta voidaan parantaa hiilidioksidisäästöjen määrittämisen tarkkuutta ja yksinkertaistaa määrittämistä.

                  (7)

                  Hiilidioksidisäästöjen sertifioinnin yksinkertaistamiseksi hakijan pitäisi pystyä ehdottamaan säästöjen määrittämiseksi sovellettavan yksityiskohtaisen testimenetelmän lisäksi yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa. Jos käytetään tällaista yksinkertaistettua menetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, hyväksyvien viranomaisten sertifioimat säästöt olisi määritettävä varovasti ottaen huomioon osoitettujen säästöjen alin taso.

                  (8)

                  Teknologiaa, joka on jo jonkin aikaa ollut markkinoilla yleisesti saatavilla, ei voida pitää asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa tarkoitettuna innovatiivisena teknologiana, eikä sitä sen vuoksi tulisi pitää ekoinnovaationa. Oikeanlaisten kannustimien luomiseksi on sen vuoksi aiheellista korvata viitevuotena käytetty vuosi 2009 dynaamisella viitevuodella, jota käytetään verrokkina teknologian innovatiivisuuden määrittämiselle. Uutta dynaamista viitevuotta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien jätettäviin hakemuksiin.

                  (9)

                  Jos komissio toteaa niiden kokemusten perusteella, jotka on saatu arvioimalla joukko innovatiivista teknologiaa, jolla on samat ominaisuudet, että on tyydyttävästi ja kiistattomasti osoitettu, että tämä teknologia täyttää asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklassa tarkoitetut perusteet, tai jos innovatiivinen teknologia ei riipu valmistajakohtaisista ajoneuvon parametreista, pitäisi olla mahdollista hyväksyä innovatiivinen teknologia ekoinnovaatioksi päätöksellä, jolla annetaan kaikille valmistajille mahdollisuus sertifioida hiilidioksidisäästöt kyseisen päätöksen perusteella, kunhan päätöksessä vahvistetut ehdot täyttyvät.

                  (10)

                  Osa innovatiivisesta teknologiasta edellyttää vankkaa tilastollista näyttöä, joka tukee innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevassa hakemuksessa esitettyjä oletuksia ja testimenetelmässä ehdotettuja parametreja. Jotta saataisiin mahdollisimman laajat tietojoukot, pitäisi olla mahdollista, että valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä esittää hakemuksen yhdessä. Tällöin ryhmällä pitäisi olla mahdollisuus jättää hakemus, jossa on useita todentamisraportteja, jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä.

                  (11)

                  Sen varmistamiseksi, että sertifioidut hiilidioksidipäästöt, joita valmistajat käyttävät tavoitteiden noudattamista varten, ovat oikeita, komissiolla pitäisi olla mahdollisuus reagoida nopeasti ja ilmoittaa valmistajille, jos se havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa sertifioitujen säästöjen tasoon, tai sille ilmoitetaan tällaisista.

                  (12)

                  Saadut kokemukset osoittavat, että saattaa olla tarpeen mukauttaa ekoinnovaation hyväksyvissä päätöksissä vahvistettuja testimenetelmiä, muun muassa teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi, tai laajentaa hyväksymispäätös koskemaan useampia ajoneuvoja. Sen vuoksi sekä alkuperäisen hakijan että komission pitäisi pystyä panemaan vireille näiden päätösten muuttaminen.

                  (13)

                  Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 427/2014 olisi muutettava.

                  (14)

                  Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat ilmastonmuutoskomitean lausunnon mukaiset,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 427/2014 seuraavasti:

                  1)

                  Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:
                              ”2.   Teknologian osalta voidaan tehdä tämän asetuksen nojalla innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus, kunhan se täyttää seuraavat edellytykset:”

                              b)

                              Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti:

                                          ”a)

                                          teknologia on asennettu enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna 2009 rekisteröidyistä uusista kevyistä kuljetusajoneuvoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 31 päivään joulukuuta 2019 mennessä, tai enintään kolmeen prosenttiin kaikista vuonna n – 4, jossa n on hakemusvuosi, rekisteröidyistä uusista kevyistä kuljetusajoneuvoista sellaisten hakemusten osalta, jotka jätetään 1 päivästä tammikuuta 2020 lähtien;”

                              c)

                              Lisätään 4 kohta seuraavasti:
                              ”4.   Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus voidaan tehdä standardoidun testimenettelyn perusteella seuraavien mukaisesti:

                                          a)

                                          uusi eurooppalainen ajosykli, johon viitataan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteessä XII, 31 päivään joulukuuta 2019 asti;

                                          b)

                                          kansainvälinen yhdenmukaistettu kevyiden hyötyajoneuvojen testimenettely, johon viitataan komission asetuksessa (EU) 2017/1151 (*1), 14 päivästä maaliskuuta 2018 lähtien.

                                 (*1)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).”"

                  2)

                  Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 3 kohta seuraavasti:

                                          ”3.

                                          ’hakijalla’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka jättää innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen;”

                              b)

                              Korvataan 6 kohta seuraavasti:

                                          ”6.

                                          ’pyynnön esittäjällä’ valmistajaa tai laitetoimittajaa tai valmistajien tai laitetoimittajien ryhmää, joka esittää pyynnön innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttamiseksi.”

                  3)

                  Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan otsikko seuraavasti:
                              ”4 artikla
                              Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus”;

                              b)

                              Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

                                          i)

                                          Korvataan johdantolause seuraavasti:
                                          ”Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä seuraavat:”

                                          ii)

                                          Korvataan e alakohta seuraavasti:

                                                      ”e)

                                                      menetelmä, jolla innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidipäästövähennykset osoitetaan, mukaan luettuna maininta sovellettuun standardoituun testimenetelmään 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, tai jos komissio on jo hyväksynyt tämän menetelmän, maininta hyväksytystä menetelmästä;”

                                          iii)

                                          Lisätään e a alakohta seuraavasti:

                                                      ”e a)

                                                      tarpeen mukaan ja e alakohdassa tarkoitetun menetelmän lisäksi yksinkertaistettu menetelmä, jolla arvioidaan sertifioitavat hiilidioksidisäästöt, tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita käytetään kaikkien sellaisten ajoneuvojen sertifioimiseksi, jotka on varustettu innovatiivisella teknologialla;”

                                          iv)

                                          korvataan f alakohdan i ja ii alakohta seuraavasti:

                                                      ”i)

                                                      innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat päästövähennykset määritettynä e alakohdan ja tapauksen mukaan e a alakohdan mukaan täyttävät 9 artiklan 1 kohdassa määritellyn kynnysarvon, ottaen huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa;

                                                      ii)

                                                      innovatiivisen teknologian avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain asetuksen (EU) N:o 510/2011 12 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun hiilidioksidimittausten standardoidun testimenettelyn piiriin, siten kuin tämän asetuksen 2 artiklan 4 kohdassa täsmennetään;”

                                          v)

                                          Lisätään f alakohtaan iv alakohta seuraavasti:

                                                      ”iv)

                                                      tämän kohdan e a alakohdassa tarkoitetussa tilanteessa hiilidioksidivähennyksen arvo, joka myönnetään sertifioinnissa ajoneuvolle yksinkertaistetun arviointimenetelmän mukaisesti tai e a alakohdassa tarkoitetun ennalta määritetyn hiilidioksidisäästöjen arvon perusteella, on alempi tai yhtä suuri kuin innovatiivisella teknologialla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty e alakohdassa tarkoitettua testimenetelmää käyttäen, mukaan luettuna mahdollinen vuorovaikutus muiden ekoinnovaatioiden kanssa.”

                  4)

                  Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan otsikko seuraavasti:
                              ”5 artikla
                              Verrokki ja ekoinnovaatio”;

                              b)

                              Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

                                          ”a)

                                          ekoinnovaatioajoneuvo, joka varustetaan innovatiivisella teknologialla, tai tapauksen mukaan innovatiivinen teknologia itsenäisenä osana;

                                          b)

                                          verrokkiajoneuvo, jota ei varusteta innovatiivisella teknologialla mutta joka on muilta osin täysin samanlainen kuin ekoinnovaatioajoneuvo, tai tapauksen mukaan verrokkiteknologia itsenäisenä osana.”

                              c)

                              Korvataan 3 kohta seuraavasti:
                              ”3.   Jos hakija katsoo, että 8 ja 9 artiklassa tarkoitetut tiedot voidaan osoittaa muutoin kuin tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla keinoilla, innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen on sisällettävä tarvittavat tiedot tämän päätelmän perustelemiseksi ja menetelmä, joka tuottaa vastaavat tulokset.”

                              d)

                              Lisätään 4 kohta seuraavasti:
                              ”4.   Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus tehdään WLTP:n perusteella 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti, verrokkiajoneuvon on kuuluttava interpolointiperheeseen tai ajovastusmatriisiperheeseen, joka edustaa huonointa tapausta ekoinnovaatiosäästöjen osoittamisen kannalta.
                              Asetuksen (EU) 2017/1151 liitteen XXI alaliitteessä 6 olevan 1.2.3.1 kohdan toisessa alakohdassa tai alaliitteessä 7 olevassa 3.2.3.1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa verrokkiajoneuvon on oltava testiajoneuvo H.
                              Verrokkiajoneuvon valinnan tueksi on esitettävä vankkaa ja riippumatonta tilastonäyttöä, jonka perusteella voidaan tehdä todennettavissa olevia oletuksia verrokkiajoneuvon asianmukaisuudesta ja edustavuudesta.”

                  5)

                  Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Lisätään 1 a kohta seuraavasti:
                              ”1 a.   Jos hakijana on valmistajien tai laitetoimittajien ryhmä, sovelletaan seuraavia edellytyksiä:

                                          a)

                                          riippumattoman ja sertifioidun elimen on tehtävä 2 kohdan a–e alakohdassa tarkoitetut todennukset kunkin hakijaryhmään kuuluvan jäsenen osalta tarpeen mukaan riippuen innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen sisällöstä;

                                          b)

                                          jos se on tarpeen luottamuksellisuus- tai kilpailusyistä, hakijaryhmän jäsenet voivat toimittaa useita todentamisraportteja eri tietojoukoista saman hakemuksen tueksi.”

                              b)

                              Muutetaan 2 kohta seuraavasti:

                                          i)

                                          Lisätään ensimmäiseen alakohtaan c a alakohta seuraavasti:

                                                      ”c a)

                                                      todennettava 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan tapauksessa, että kyseisessä alakohdassa tarkoitetut yksinkertaistettu arviointimenetelmä tai ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot ovat asianmukaisia 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen hiilidioksidisäästöjen sertifioimiseksi ja täyttävät 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;”

                                          ii)

                                          Korvataan viimeinen alakohta seuraavasti:
                                          ”Sovellettaessa c ja c a alakohtaa riippumattoman ja sertifioidun elimen on toimitettava todentamista varten laaditut testausprotokollat.”

                              c)

                              Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
                              ”3.   Riippumattoman ja sertifioidun elimen on hiilidioksidisäästöjen 11 artiklan mukaista sertifiointia varten laadittava valmistajan pyynnöstä raportti niiden erilaisten ekoinnovaatioiden välisestä vuorovaikutuksesta, joita ajoneuvotyyppiin, -varianttiin tai -versioon ja tapauksen mukaan interpolointiperheeseen on asennettu.”

                              d)

                              Poistetaan 4 kohta.

                  6)

                  Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 1 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

                                          ”a)

                                          hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 4 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitetun menetelmän ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdassa tarkoitetun yksinkertaistetun arviointimenetelmän soveltamisesta;

                                          b)

                                          hiilidioksidipäästöt, jotka on saatu verrokkiajoneuvosta ja ekoinnovaatioajoneuvosta, joka on varustettu innovatiivisella teknologialla, ja jotka ovat tulosta 2 artiklan 4 kohdan a tai b alakohdassa täsmennetyn standardoidun testimenetelmän soveltamisesta.”

                              b)

                              Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:
                              ”Jos innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskeva hakemus on tehty 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan perusteella, epävarmuus on arvioitava ja esitettävä määrällisesti säästöjen määrittämistä varten. Määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä kokonaissäästöistä.”

                              c)

                              Lisätään 3 kohta seuraavasti:
                              ”3.   Jos kyseessä ovat ennalta määritellyt hiilidioksidisäästöjen arvot, joita ehdotetaan 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti, kyseiset arvot on asetettava enintään 2 kohdan mukaisesti määriteltyjen kokonaissäästöjen tasolle.”

                  7)

                  Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 1 kohta seuraavasti:
                              ”1.   Innovatiivisen teknologian avulla 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti saavutettavan vähennyksen on oltava

                                          a)

                                          1 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 4 kohdan a alakohdan perusteella;

                                          b)

                                          0,5 g CO2/km, kun kyseessä on hakemus, joka on tehty 2 artiklan 4 kohdan b alakohdan perusteella.”

                              b)

                              Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”standarditestisyklin” ilmaisulla ”standardoidun testimenettelyn”.

                  8)

                  Korvataan 10 artiklan otsikko seuraavasti:
                  ”10 artikla
                  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan hakemuksen arviointi”.

                  9)

                  Muutetaan 11 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 2 kohta seuraavasti:
                              ”2.   Ekoinnovaation avulla saavutettavat sertifioidut hiilidioksidisäästöt, jotka osoitetaan innovatiivisen teknologian hyväksymistä ekoinnovaatioksi koskevan päätöksen mukaisesti, on täsmennettävä erikseen sekä tyyppihyväksyntäasiakirjoissa että vaatimustenmukaisuustodistuksessa direktiivin 2007/46/EY mukaisesti niiden testien perusteella, joita tutkimuslaitokset tekevät mainitun direktiivin 11 artiklan mukaisesti, käyttäen hyväksyttyä testimenetelmää.
                              Hyväksymispäätöksen vaatimusten mukaisesti 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu määrällisesti esitetty epävarmuus on vähennettävä sertifioitavista kokonaissäästöistä. Jos ekoinnovaation avulla saavutettavat hiilidioksidisäästöt jäävät tietyssä ajoneuvotyypissä, -variantissa tai -versiossa tai tapauksen mukaan interpolointiperheessä alle 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, säästöjä ei sertifioida.
                              Jos 4 artiklan 2 kohdan e a alakohdan mukaisesti vahvistetut ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöt täsmennetään hyväksyntää koskevassa päätöksessä, kyseiset ennalta määritetyt hiilidioksidisäästöjen arvot voidaan kirjata suoraan tyyppihyväksyntäasiakirjoihin, kunhan hyväksyvä viranomainen kykenee vahvistamaan, että ajoneuvo on varustettu teknologialla hyväksymispäätöksen eritelmien mukaisesti.”

                              b)

                              Korvataan 4 kohdan toisessa alakohdassa arvo ”1 g CO2/km” arvolla ”0,5 g CO2/km”.

                  10)

                  Muutetaan 12 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Lisätään 1 kohdan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
                              ”Jos komissio havaitsee testimenetelmässä tai innovatiivisessa teknologiassa poikkeamia tai epäjohdonmukaisuuksia verrattuna tietoihin, jotka se oli saanut osana innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevaa hakemusta, tai jos sille ilmoitetaan tällaisista, se voi ilmoittaa myös tästä valmistajalle.”

                              b)

                              Korvataan 3 kohta seuraavasti:
                              ”3.   Valmistaja, jonka sertifioituja hiilidioksidisäästöjä ei enää oteta huomioon, voi hakea asianomaisille ajoneuvoille uutta sertifiointia 11 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti tai voi tapauksen mukaan esittää 12 a artiklan mukaisesti hyväksymispäätöksen muuttamiseksi pyynnön, joka tueksi on esitettävä näyttöä, jota edellytetään testimenetelmän asianmukaisuuden ja innovatiivisen teknologian avulla saavutettavien hiilidioksidisäästöjen vahvistamiseksi.”

                  11)

                  Lisätään 12 a artikla seuraavasti:
                  ”12 a artikla
                  Innovatiivisen teknologian ekoinnovaatiohyväksyntää koskevan päätöksen muuttaminen
                  1.   Valmistaja tai laitetoimittaja, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, voi toimittaa komissiolle pyynnön, joka koskee voimassa olevan hyväksymispäätöksen muuttamista. Pyyntö ja sen kaikki liiteasiakirjat on toimitettava myös sähköpostitse tai sähköisellä tietovälineellä taikka ladattava komission ylläpitämälle palvelimelle. Kirjalliseen pyyntöön on sisällytettävä liiteasiakirjojen luettelo.
                  2.   Muutospyynnössä on toimitettava seuraavat tiedot ja näyttö:

                              a)

                              pyynnön esittäjän yhteystiedot;

                              b)

                              viitetiedot muutettavasta hyväksymispäätöksestä;

                              c)

                              kuvaus ehdotetuista muutoksista, mukaan luettuna tiivistelmä kuvauksesta;

                              d)

                              näyttö, joka osoittaa muutosten tarpeellisuuden ja asianmukaisuuden;

                              e)

                              näyttö, joka osoittaa, että innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa;

                              f)

                              riippumattoman ja sertifioidun elimen laatima validointiraportti, jossa todennetaan seuraavat:

                                          —

                                          muutettu testimenetelmä täyttää 6 artiklan 1 kohdassa asetetut vaatimukset ja tapauksen mukaan 4 artiklan 2 kohdan f alakohdan iv alakohdassa asetetut vaatimukset;

                                          —

                                          innovatiivisen teknologian avulla saavutettu päästövähennys, joka on määritetty käyttäen muutettua testimenetelmää tai muutettua yksinkertaistettua arviointimenetelmää tai ennalta määritettyjä hiilidioksidisäästöjä, täyttää 9 artiklan 1 kohdassa täsmennetyn kynnysarvon, kun otetaan huomioon teknologian mahdollinen heikentyminen ajan kuluessa.

                        3.   Vastaanotettuaan muutosta koskevan pyynnön komissio julkaisee ehdotetuista muutoksista 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun tiivistetyn kuvauksen.
                  4.   Komissio arvioi muutosta koskevan pyynnön ja muuttaa yhdeksän kuukauden kuluessa täydellisen pyynnön vastaanottamisesta hyväksymispäätöstä, jollei ehdotettujen muutosten asianmukaisuudesta esitetä vastalauseita.
                  Muutetussa hyväksymispäätöksessä on tapauksen mukaan täsmennettävä sen sovellettavuus ja tiedot, joita vaaditaan hiilidioksidisäästöjen sertifiointia varten tämän asetuksen 11 artiklan mukaisesti, jollei toimielinten asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 määriteltyjen poikkeusten soveltamisesta muuta johdu.
                  5.   Komissio voi vaatia ehdotettuihin muutoksiin mukautuksia. Tällöin komissio kuulee pyynnön esittäjää ja muita asiaan liittyviä sidosryhmiä, mukaan luettuna alkuperäinen hakija, joka esitti hakemuksen, jolla innovatiiviselle teknologialle haetaan ekoinnovaatiohyväksyntää, ehdotetuista muutoksista ja ottaa tarvittaessa huomioon saadut kommentit.
                  6.   Arviointijaksoa voidaan pidentää viidellä kuukaudella, jos komissio katsoo, ettei pyyntöä voida arvioida asianmukaisesti yhdeksän kuukauden arviointijakson aikana innovatiivisen teknologian tai siihen liittyvän muutetun testimenetelmän monimutkaisuuden taikka muutospyynnön laajuuden ja sisällön vuoksi.
                  Komissio ilmoittaa pyynnön esittäjälle arviointijakson pidentämisestä 40 päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.
                  7.   Komissio voi milloin tahansa muuttaa hyväksymispäätöstä omasta aloitteestaan, etenkin teknisen edistyksen huomioon ottamiseksi. Komissio kuulee alkuperäistä hakijaa, joka esitti hakemuksen, jolla innovatiiviselle teknologialle haetaan ekoinnovaatiohyväksyntää, ja muita asiaan liittyviä sidosryhmiä harkitsemistaan muutoksista ja ottaa tarvittaessa huomioon saadut kommentit.”

            2 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 21 päivänä helmikuuta 2018.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 145, 31.5.2011, s. 1.

         (2)  Komission asetus (EU) 2017/1151, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2017, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täydentämisestä, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/46/EY, komission asetuksen (EY) N:o 692/2008 ja komission asetuksen (EU) N:o 1230/2012 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 692/2008 kumoamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 1).

         (3)  Komission asetus (EY) N:o 692/2008, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2008, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta (EUVL L 199, 28.7.2008, s. 1).

         (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1153, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2017, menetelmän vahvistamisesta sääntömääräisen testausmenettelyn muuttumisen huomioon ottamiseksi tarvittavien korrelaatioparametrien määrittämiseksi ja asetuksen (EU) No 1014/2010 muuttamisesta (EUVL L 175, 7.7.2017, s. 679).

         (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 427/2014, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2014, kevyiden kuljetusajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä vähentävien innovatiivisten teknologioiden hyväksymis- ja sertifiointimenettelystä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2011 mukaisesti (EUVL L 125, 26.4.2014, s. 57).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/506, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2018, nimityksen rekisteröimisestä aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin (”Pražská šunka” (APT))

text:
               27.3.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 83/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/506,
   annettu 26 päivänä maaliskuuta 2018,
   nimityksen rekisteröimisestä aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin (”Pražská šunka” (APT))
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan ja 52 artiklan 3 kohdan b alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla Tšekin hakemus nimien ”Пражка шунка” (BG), ”Jamón de Praga” (ES), ”Pražská šunka” (CS), ”Prag Skinke” (DA), ”Prager Schinken” (DE), ”Praha sink” (ET), ”Χοιρομέρι Πράγας” (EL), ”Prague Ham” (EN), ”Jambon de Prague” (FR), ”Praška šunka” (HR), ”Prāgas šķiņķis” (LV), ”Prahos kumpis” (LT), ”Prágai minőségi sonka” (HU), ”Perżut ta' Praga” (MT), ”Praagse Ham” (NL), ”Szynka Praska” (PL), ”Fiambre de Praga” (PT), ”Jambon de Praga” (RO), ”Pražská šunka” (SK), ”Praška šunka” (SL), ”Prahalainen kinkku” (FI) ja ”Pragskinka” (SV) rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2). Nimityksellä ”Pražská šunka” tarkoitetaan kinkkua, jolla on seuraavat kolme tarjontamuotoa: luullinen ”Pražská šunka”, luuton ”Pražská šunka” ja säilötty ”Pražská šunka”.

               (2)

               Hakemus nimityksen ”Pražská šunka” ja sen eri kieliversioiden rekisteröimiseksi julkaistiin jo vuonna 2012 (3). Itävalta, Italia, Saksa ja Slovakia esittivät vastaväitteet. Tšekki pääsi sopimukseen kaikkien muiden vastaväitteiden esittäjien kuin Slovakian kanssa. Komissio julkaisi tämän jälkeen tuote-eritelmän uudelleen. Sitä oli muutettu merkittävästi, jotta voitiin ottaa huomioon osa Slovakian esittämistä vastaväitteistä ja huomautuksista.

               (3)

               Komissio vastaanotti 18 päivänä heinäkuuta 2016 vastaväiteilmoituksen Slovakialta, 16 päivänä elokuuta 2016 Serbialta ja 17 päivänä elokuuta 2016 Itävallalta.

               (4)

               Komissio vastaanotti 14 päivänä syyskuuta 2016 perustellun vastaväitteen Slovakialta, 12 päivänä lokakuuta 2016 Serbialta ja 19 päivänä lokakuuta 2016 Itävallalta.

               (5)

               Itävallan vastaväitettä ei voitu ottaa tutkittavaksi, sillä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tarkastaa perustellun vastaväitteen tutkittavuuden ainoastaan, jos se vastaanottaa perustellun vastaväitteen kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asiaan liittyvä vastaväiteilmoitus on saatu. Näin ei käynyt Itävallan tapauksessa.

               (6)

               Tutkittuaan Serbian ja Slovakian perustellut vastaväitteet ja todettuaan, että ne voidaan ottaa käsiteltäviksi, komissio kehotti asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan 3 kohdan mukaisesti Tšekkiä ja Slovakiaa 8 päivänä marraskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä ja Tšekkiä ja Serbiaa 2 päivänä joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä käymään asianmukaisia neuvotteluja sopimukseen pääsemiseksi.

               (7)

               Tšekin ja Serbian välillä päästiin sopimukseen. Maat sopivat, että nimitys olisi suojattava myös serbiankielisenä niin kyrillisin kuin latinalaisin kirjaimin (”Praška šunka” / ”Прашка шунка” (RS)) ja että Serbialle olisi myönnettävä kolmen vuoden siirtymäaikaa suojatun nimen käyttämiseksi tuotteissa, jotka eivät ole ”Pražská Šunkan” tuote-eritelmän mukaisia.

               (8)

               Komissio katsoo, että sopimuksen sisältö on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 ja EU:n oikeuden mukainen. Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohtaa, jossa annetaan komissiolle mahdollisuus myöntää kolmen vuoden tai useamman vuoden siirtymäkausi suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen käyttämiseksi mainitun asetuksen 13 artiklan 1 kohdan vastaisesti, voidaan soveltaa vastaavasti myös aitoihin perinteisiin tuotteisiin (4). Koska mainittua asetusta kuitenkin sovelletaan vain EU:n alueella, tällainen siirtymäkausi voi koskea ainoastaan Serbiasta EU:hun tuotuja tuotteita, joita pidettäisiin suojatulla nimellä kaupan EU:ssa, vaikka ne eivät olisi tuote-eritelmän mukaisia. Tällaisia tuotteita ei kuitenkaan tulisi saattaa EU:ssa markkinoille varustettuna maininnalla ”aito perinteinen tuote”, lyhenteellä ”APT” tai EU:n asianomaisella tunnuksella. Sen jälkeen kun serbiankielinen toisinto on lisätty rekisteröityjen nimien joukkoon, tuote-eritelmän konsolidoitu toisinto olisi julkaistava tiedoksi.

               (9)

               Tšekin ja Slovakian välillä ei sitä vastoin päästy määräajassa sopimukseen. Sen vuoksi komission olisi päätettävä rekisteröinnistä ja otettava huomioon asianmukaiset kuulemiset asetuksen (EU) N:o 1151/2012 52 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

               (10)

               Slovakian tärkeimmät perustelut, sellaisina kuin ne esitetään Slovakian perustelluissa vastaväitteissä ja Tšekin kanssa käydyissä kuulemisissa, voidaan tiivistää seuraavasti.

               (11)

               Ensimmäisenä perusteluna vastaväitteelleen Slovakia väittää, että nimityksen rekisteröinti olisi vastoin asetuksessa (EU) N:o 1151/2012 esitettyjä edellytyksiä. Slovakia väittää, että luuttoman ”Pražská šunkan” tuote-eritelmään sisällytetty tuotantomenetelmä ei ole perinteinen, sillä sitä on käytetty vasta vuodesta 1993 (sen jälkeen kun Tšekkoslovakia jakautui Tšekiksi ja Slovakiaksi) eli alle 30 vuoden ajan. Ennen vuotta 1993 ”Pražská šunkan” tuotannossa noudatettiin Tšekkoslovakian valtiollisia normeja (ČSN), joissa vahvistettiin yhteiset säännöt lihavalmisteiden tuotannolle, toimitukselle, pakkaamiselle, kuljetukselle, varastoinnille ja testaukselle Tšekkoslovakiassa. Sääntöjä sovellettiin koko Tšekkoslovakian alueella, eikä niissä sallittu tuotantomenetelmää, joka on sisällytetty luuttoman ”Pražská šunkan” (APT) tuote-eritelmään. Jotta nimitys voidaan rekisteröidä aitona perinteisenä tuotteena, asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan mukaan joko tuotantomenetelmän on vastattava perinteistä käytäntöä tai raaka-aineiden tai ainesosien on oltava perinteisesti käytettyjä. Mainitun asetuksen 3 artiklan 3 kohdassa esitetyn määritelmän mukaisesti perinteisellä tarkoitetaan tuotetta, jota on osoitettu käytetyn vähintään 30 vuotta. Edellä esitetyn perusteella luuttoman ”Pražská šunkan” tuotantomenetelmä ei voi vastata asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklassa tarkoitettua perinteistä käytäntöä.

               (12)

               Slovakia myös väittää, ettei vaatimus asetuksen (EU) N:o 1151/2012 3 artiklan 5 alakohdassa määritellystä ”erityisominaisuudesta” täyty.

               (13)

               Toisena perusteena vastaväitteelleen Slovakia väittää, että tuotenimeä ”Pražská šunka” on pidettävä yleisnimenä, eli siitä on EU:ssa tullut tuotteen yleinen nimi. Tästä on osoituksena se, että nimityksen rekisteröinnille esitettiin useita vastaväitteitä: se seikka, että samaa nimeä käytetään saman tai samantyyppisen tuotteen pitämiseen kaupan useissa maissa, osoittaa, että kyseessä on yleisnimi.

               (14)

               Kolmas peruste Slovakian vastaväitteelle on se, että rekisteröitäväksi ehdotettua nimeä käytetään laillisella, tunnustetulla ja taloudellisesti merkittävällä tavalla samankaltaisista maataloustuotteista tai elintarvikkeista Slovakiassa. Slovakiassa kuluttajat tuntevat ”Pražská šunkan” ja ostavat sitä polyamidikuoreen pakattuna keitettynä tuotteena. Slovakiassa kuluttajat eivät tunne ehdotuksessa kuvattua luutonta ”Pražská šunkaa”. Yksittäisten slovakialaisten tuottajien toimittamien tietojen mukaan nykyisin tuotetaan vuosittain vähintään 1 208 tonnia ”Pražská šunkaa”. Slovakialaisille tuottajille aiheutuisi tuotteen mukauttamisesta ja uudelleennimeämisestä huomattavat tulonmenetykset. Ennen kaikkea tämä johtuisi siitä, että hinnat nousisivat jyrkästi 45–92 prosenttia riippuen tyypistä ja laatuluokasta. ”Pražská šunkan” (APT) tuote-eritelmässä todetaan, että lihasproteiinin nettopitoisuuden on painoprosentteina ilmaistuna oltava kaikissa kolmessa tarjontamuodossa vähintään 16 prosenttia. Slovakiassa tämä prosenttiosuus voi puolestaan olla alhaisempi. Slovakian lainsäädännön nojalla ”Pražská šunkaa” voidaan pitää kaupan kolmessa eri luokassa perustuen lihasproteiinin nettopitoisuuden eri vähimmäisprosenttiosuuksiin painoprosentteina ilmaistuna: juhlakinkku (16 prosenttia), laatukinkku (13 prosenttia) ja peruskinkku (10 prosenttia). Laatukinkkua ja peruskinkkua ei sen vuoksi enää voitaisi pitää Slovakiassa kaupan rekisteröidyllä nimellä. Hinnannousun lisäksi tulonmenetyksiä aiheuttaa se, että luuttoman ”Pražská šunkan” valmistukseen on hankittava muotteja, sillä Slovakiassa tätä teknologiaa ei käytetä ”Pražská šunkan” tuotannossa (sen sijaan käytetään polyamidikuoria). Tällaisesta hankinnasta aiheutuisi 70 euron yksikkökustannus, kun kinkku painaa noin viisi kilogrammaa. Tämä merkitsisi 14 000 euron kustannusta yhdeltä tonnilta valmista tuotetta. Samoin ”Pražská šunkan” muotoilu käyttämällä foliota verrattuna siihen, että tuotannossa käytetään polyamidikuoria, aiheuttaisi myös lisäkustannuksia folion hankintana ja manuaalisena työnä kaiken kaikkiaan vähintään 50 euroa tonnilta valmista tuotetta.

               (15)

               Lisäksi kolmella slovakialaisella tuottajilla on tavaramerkit ”Pražská šunkalle”, ja niiden käyttö olisi vaarassa.

               (16)

               Edellä mainittujen perusteluiden lisäksi Slovakia ehdotti, että jos komissio esitetyistä väitteistä huolimatta päättää rekisteröidä nimityksen, asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 3 kohta voitaisiin ottaa huomioon säätämällä, että nimitykseen ”Pražská šunka” on liitettävä maininta ”valmistettu tšekkiläistä perinnettä noudattaen”. Vaihtoehtoisesti nimityksenä voisi olla ”Perinteinen Pražská šunka”.

               (17)

               Komissio on arvioinut Slovakian perustelluissa vastaväitteissä esitetyt perusteet ja ottanut huomioon asetuksen (EU) N:o 1151/2012 säännökset sekä hakijan ja vastaväitteiden esittäjien välisten kuulemisten tulokset, ja se katsoo, että nimitys ”Pražská šunka” olisi rekisteröitävä.

               (18)

               Vastaväitteen ensimmäisen perusteen osalta Tšekki on täsmentänyt, ettei ”Pražská šunkaan” sovellettu edes ennen vuotta 1993 Tšekkoslovakian valtiollisia normeja (ČSN). Siinä osassa Tšekkoslovakiaa, joka muodostaa nykyisen Tšekin tasavallan, ”Pražská šunkaa” valmistettiin noudattamalla teknis-taloudellisia normeja, jotka oli laatinut Masný průmysl -yhtymän (lihanjalostusyhtymä) Tšekin jaosto. Useissa Tšekkoslovakian laitoksissa, jotka nykyään sijaitsevat Tšekin alueella, valmistettiin 1970-luvun loppupuolella puolisäilykkeenä (pastöroitua) luutonta ”Pražská šunkaa” olennaisilta osin samalla tavalla kuin kuvataan luuttoman ”Pražská šunkan” (APT) tuote-eritelmässä: pastörointi, muotitus ovaalin muodon aikaansaamiseksi, palvaus sekä viimeistelynä kerros silavaa taikka silavaa ja kamaraa.

               (19)

               Lisäksi samaa tuotetta eli puolisäilykkeenä olevaa luutonta ”Pražská šunkaa” on valmistettu vuosikymmenien ajan muissa maissa, kuten Itävallassa ja Saksassa. Edellä esitetyn perusteella olisi pääteltävä, että luuton ”Pražská šunka” ja sen tuotantomenetelmä vastaavat perinteistä käytäntöä, joka on ollut olemassa jo yli 30 vuoden ajan.

               (20)

               Tuotteelta ei edellytetä erityisluonnetta, jotta se voidaan rekisteröidä aitona perinteisenä tuotteena. Asetuksen 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa viitataan ”erityisluonteeseen” tuotekuvauksen osatekijänä. Tuote-eritelmässä tuotteen erityisluonnetta kuvataan riittävän hyvin kaikkien eritelmään sisällytettyjen kolmen tarjontamuodon osalta.

               (21)

               Vastaväitteen toisen perusteen osalta ei ole syytä päätellä, että ilmaisusta olisi tullut yleisnimi. Slovakia ei ole esittänyt mitään perusteluja, jotka johtaisivat tällaiseen päätelmään. Sitä seikkaa, että tällaista tuotetta valmistetaan useissa Euroopan maissa, ei voida sinällään pitää perusteena sille, että nimen pääteltäisiin olevan yleisnimi. Yleisnimen luonne ei joka tapauksessa ole sellaisenaan peruste esittää aitoja perinteisiä tuotteita koskevia vastaväitteitä. Aitoja perinteisiä tuotteita voidaan laillisesti tuottaa missä tahansa, kunhan noudatetaan tuote-eritelmää.

               (22)

               Vastaväitteen kolmantena perusteena Slovakia väittää, että nimeä käytetään laillisella, tunnustetulla ja taloudellisesti merkittävällä tavalla samankaltaisista maataloustuotteista tai elintarvikkeista Slovakiassa. Komissio on tietoinen näistä olosuhteista. Ensinnäkin se kuitenkin katsoo, että Slovakiassa tuotettua tuotetta ei voida sisällyttää ”Pražská šunkan” (APT) tuote-eritelmän piiriin olennaisilta osin sen vuoksi, että Slovakia on muuttanut tuotteen reseptiä ja tarjontamuotoa sen jälkeen kun Tšekki ja Slovakia itsenäistyivät eli 1 päivän tammikuuta 1993 jälkeen. Slovakian viranomaisten mukaan Slovakian maatalousministeriö ja Slovakin terveysministeriö hyväksyivät 18 päivänä elokuuta 2005 säädöksen, joka sisältää kolme luokkaa: 1) juhlakinkku, 2) laatukinkku ja 3) peruskinkku (luokittelu perustuu lihasproteiinin nettopitoisuuden vähimmäismäärään painoprosenttina ilmaistuna, ja vastaavat luvut näissä luokissa ovat 16 prosenttia, 13 prosenttia ja 10 prosenttia). Ennen kyseistä päivämäärää lihasproteiinin nettopitoisuuden vähimmäismäärä painoprosentteina ilmaistuna oli 18 prosenttia. Jos 100 prosentissa Slovakiassa tuotetusta ”Pražská šunkasta” lihasproteiinin nettopitoisuuden vähimmäismäärä painoprosentteina ilmaistuna olisi 18 prosenttia, olisi voitu käyttää nimitystä ”Pražská šunka” (APT). Slovakian viranomaiset ovat myös ilmoittaneet, että tuotteen tarjontamuotoa myös muutettiin niin, että muottien käytöstä ja lämpökäsittelystä luovuttiin kokonaan ja sen sijaan tuote täytetään polyamidikuoreen. Vaikka Slovakian mukaan ”Pražská šunkan” tuotanto kehittyi myös Tšekissä itsenäistymisen jälkeen, käy selvästi ilmi, että juuri Slovakiassa tuotantomenetelmää on olennaisilta osin ja merkittävästi muutettu. Toiseksi, verrattuna vuonna 2010 julkaistuun alkuperäiseen eritelmään Tšekki on merkittävästi lieventänyt tuote-eritelmän vaatimuksia, jotta eritelmä kattaisi mahdollisimman monta tuotantomenetelmää ja näin ollen rekisteröitäisiin laajalti käytetty yhteinen APT. Kaikki kahteen vastaväitemenettelyyn hyväksytyt vastaväitteen esittäjät pääsivät sopimukseen, Slovakiaa lukuun ottamatta. Kolmanneksi vaikuttaa siltä, että tuotannon mukauttamisesta ”Pražská šunkan” (ATP) tuote-eritelmän vaatimuksiin aiheutuvia kustannuksia laskettaessa ei ole otettu huomioon, että metallisia muotteja voidaan käyttää yhä uudelleen pitkän ajan kuluessa. Neljänneksi on erityisesti todettava, ettei muottien käyttö ole pakollista, sillä olemassa on erilaisia vaihtoehtoja. Voidaan esimerkiksi käyttää muovifoliota. Ei myöskään vaikuta kohtuuttomalta, että folion hankinnasta ja manuaalisesta työstä aiheutuu kustannuksia 50 euroa tonnilta valmista tuotetta.

               (23)

               Lisäksi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 43 artiklan nojalla ja vastaavasti niiden säännösten kanssa, joita sovelletaan suojattuihin alkuperänimityksiin ja suojattuihin maantieteellisiin merkintöihin, olisi katsottava, että tavaramerkkien, joita koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai jotka on rekisteröity tai joita koskeva oikeus on saatu asiaa koskevan lainsäädännön mukaisesti unionin alueella hyvässä uskossa tapahtuneella käytöllä ennen päivää, jona suojelua koskeva hakemus jätettiin komissiolle, käyttö voi jatkua ja näiden tuotteiden tavaramerkit voidaan uusia nimityksen rekisteröinnistä huolimatta. Nimityksen rekisteröinti ei vaikuta tavaramerkkeihin, joita koskeva rekisteröintihakemus on tehty tai jotka on rekisteröity tai joita koskeva oikeus on saatu unionin tai Slovakian lainsäädännön mukaisesti hyvässä uskossa tapahtuneella käytöllä ennen päivää, jona nimityksen ”Pražská šunka” rekisteröintiä aitona perinteisenä tuotteena koskeva hakemus esitettiin komissiolle.

               (24)

               Slovakian vastaväitteessään esille tuomat olosuhteet, jotka liittyvät nimen käyttöön laillisella, tunnustetulla ja taloudellisesti merkittävällä tavalla Slovakian alueella, myös tuotemerkeissä, eivät edellä esitetyn perusteella riitä Tšekin rekisteröintihakemuksen hylkäämisperusteeksi. Muiden Slovakian tekemien ehdotusten osalta komissio katsoo edellä esitettyjen syiden perusteella, ettei ole aiheellista säätää, että rekisteröityyn nimitykseen ”Pražská šunka” (APT) olisi liitettävä maininta ”valmistettu tšekkiläistä perinnettä noudattaen”, jotta slovakialaista ”Pražská šunkaa” voitaisiin pitää kaupan perinteisenä slovakialaisena tuotteena ilman, että se noudattaa ”Pražská šunkan” (APT) tuote-eritelmää. Slovakia ei ole itse asiassa osoittanut, että Pražská šunka -nimisen tuotteen tuotannossa olisi olemassa vaihtoehtoinen slovakialainen perinne. Kahden vastaväitemenettelyn järjestämisen jälkeen rekisteröidyn nimityksen tuote-eritelmässä ei enää mainita erityistä ”tšekkiläistä perinnettä” vaan todetaan, että perinnettä noudatetaan useammassa EU:n jäsenvaltiossa ja kolmannessa maassa.

               (25)

               Ehdotus siitä, että nimitys muutettaisiin muotoon ”Perinteinen Pražská šunka”, merkitsisi menettelyn käynnistämistä uudelleen alusta lähtien, mikä olisi kohtuutonta ottaen huomioon asiaan liittyvät oikeutetut odotukset.

               (26)

               Aitojen perinteisten tuotteiden suojaa olisi joka tapauksessa mukautettava, kun otetaan huomioon nimiä tähän saakka laillisesti käyttäneiden tuottajien ja toimijoiden etu. Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 15 artiklan 1 kohtaa voidaan soveltaa vastaavasti myös aitoihin perinteisiin tuotteisiin. Kyseisen kohdan perusteella olisi myönnettävä viisivuotinen siirtymäkausi, jonka aikana voidaan käyttää nimeä ”Pražská šunka” noudattamatta tuote-eritelmää. Tähän olisi yhdistettävä lupa jatkaa viiden vuoden määräajan jälkeen sellaisten tuotteiden saattamista markkinoille, jotka eivät ole tuote-eritelmän mukaisia, kunnes varastot ovat loppuneet, jotta tuote-eritelmään voidaan mukautua vähitellen. Tällaisia tuotteita ei kuitenkaan tulisi saattaa markkinoille varustettuna maininnalla ”aito perinteinen tuote”, lyhenteellä ”APT” tai EU:n tunnuksella.

               (27)

               Edellä esitetyn perusteella nimet ”Пражка шунка” (BG), ”Jamón de Praga” (ES), ”Pražská šunka” (CS/SK), ”Prag Skinke” (DA), ”Prager Schinken” (DE), ”Praha sink” (ET), ”Χοιρομέρι Πράγας” (EL), ”Prague Ham” (EN), ”Jambon de Prague” (FR), ”Praška šunka” (HR/SL/RS), ”Prāgas šķiņķis” (LV), ”Prahos kumpis” (LT), ”Prágai minőségi sonka” (HU), ”Perżut ta' Praga” (MT), ”Praagse Ham” (NL), ”Szynka Praska” (PL), ”Fiambre de Praga” (PT), ”Jambon de Praga” (RO), ”Prahalainen kinkku” (FI), ”Pragskinka” (SV) ja ”Прашка шунка” (RS) olisi kirjattava aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin.

               (28)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatukomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Rekisteröidään nimet ”Пражка шунка” (BG), ”Jamón de Praga” (ES), ”Pražská šunka” (CS/SK), ”Prag Skinke” (DA), ”Prager Schinken” (DE), ”Praha sink” (ET), ”Χοιρομέρι Πράγας” (EL), ”Prague Ham” (EN), ”Jambon de Prague” (FR), ”Praška šunka” (HR/SL/RS), ”Prāgas šķiņķis” (LV), ”Prahos kumpis” (LT), ”Prágai minőségi sonka” (HU), ”Perżut ta' Praga” (MT), ”Praagse Ham” (NL), ”Szynka Praska” (PL), ”Fiambre de Praga” (PT), ”Jambon de Praga” (RO), ”Prahalainen kinkku” (FI), ”Pragskinka” (SV) ja ”Прашка шунка” (RS) aitona perinteisenä tuotteena.
   Ensimmäisessä kohdassa mainitut nimet viittaavat komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (5) liitteessä XI mainitun luokan 1.2 ”Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)” tuotteeseen.
   2 artikla
   Tuote-eritelmän yhteenveto esitetään tämän asetuksen liitteessä.
   3 artikla
   Rekisteröityjä nimiä voidaan viiden vuoden ajan tämän asetuksen voimaantulosta käyttää EU:n alueella kaupan pidetyissä tuotteissa, jotka eivät ole ”Pražská šunkan” (APT) tuote-eritelmän mukaisia. Kun nimillä viitataan tuotteisiin, jotka eivät ole tuote-eritelmän mukaisia, niihin ei saa liittää ilmaisua ”aito perinteinen tuote”, lyhennettä ”APT” eikä EU:n tunnusta.
   Viiden vuoden määräajan päätyttyä tuotteita, joilla on rekisteröity nimi ja jotka on tuotettu ennen kyseisen määräajan päättymistä mutta jotka eivät ole 2 artiklassa tarkoitetun tuote-eritelmän mukaisia, saa pitää kaupan, kunnes EU:n alueella sinä päivänä, kun viiden vuoden määräaika päättyy, olevat varastot on käytetty loppuun.
   4 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 26 päivänä maaliskuuta 2018.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EYVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUVL C 180, 19.5.2016, s. 5.

      (3)  EYVL C 283, 19.9.2012, s. 11.

      (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/304, annettu 2 päivänä maaliskuuta 2016, nimityksen kirjaamisesta aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (APT)) (EUVL L 58, 4.3.2016, s. 28).

      (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

      LIITE

         AIDON PERINTEISEN TUOTTEEN TUOTE-ERITELMÄ

         ”PRAŽSKÁ ŠUNKA”

      EU-nro: CZ-TSG-0007-0061–21.10.2010
      TŠEKKI
      1.   REKISTERÖITÄVÄ NIMI / REKISTERÖITÄVÄT NIMET
      ”Пражка шунка” (BG), ”Jamón de Praga” (ES), ”Pražská šunka” (CS/SK), ”Prag Skinke” (DA), ”Prager Schinken” (DE), ”Praha sink” (ET), ”Χοιρομέρι Πράγας” (EL), ”Prague Ham” (EN), ”Jambon de Prague” (FR), ”Praška šunka” (HR/SL/RS), ”Prāgas šķiņķis” (LV), ”Prahos kumpis” (LT), ”Prágai minőségi sonka” (HU), ”Perżut ta' Praga” (MT), ”Praagse Ham” (NL), ”Szynka Praska” (PL), ”Fiambre de Praga” (PT), ”Jambon de Praga” (RO), ”Prahalainen kinkku” (FI), ”Pragskinka” (SV), ”Прашка шунка” (RS)
      2.   TUOTELAJI
      Luokka 1.2. Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)
      3.   REKISTERÖINNIN PERUSTEET
      3.1   Onko tuote seuraavien vaatimusten mukainen

                  ☒ Se vastaa tuotanto- tai jalostusmenetelmän tai koostumuksen osalta perinteistä käytäntöä kyseisen tuotteen tai elintarvikkeen kohdalla.

                  ☐ Se valmistetaan perinteisesti käytetyistä raaka-aineista tai ainesosista.

            ”Pražská šunka” on sellaisenaan kulutettavaksi tarkoitettu perinteinen lihatuote, jota on jo pitkät ajat valmistettu seuraavissa tarjontamuodoissa:

                  —

                  luullinen ”Pražská šunka”;

                  —

                  luuton ”Pražská šunka”;

                  —

                  säilötty ”Pražská šunka”.

            3.2   Nimi

                  ☒ Se on ollut perinteisesti käytössä kyseiseen tuotteeseen viitattaessa.

                  ☐ Se osoittaa tuotteen perinteisen luonteen tai erityisluonteen.

            Perinteinen nimi ”Pražská šunka” ei ilmaise tuotteen erityisluonnetta eikä liitä tuotteen erityisluonnetta sen lähtöisyyteen tai maatalousalkuperään. Nimi on itsessään erityinen, sillä se yhdistetään maailmanlaajuisesti tunnettuun, erityisen muotoiseen ja makuiseen lihatuotteeseen.
      4.   KUVAUS
      4.1   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta, mukaan lukien tärkeimmät fyysiset, kemialliset, mikrobiologiset tai aistinvaraiset ominaispiirteet, jotka osoittavat tuotteen erityisluonteen (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

      4.1.1   Luullinen ”Pražská šunka”

      Luullinen ”Pražská šunka” eroaa muista luullisista kinkuista erityisesti sen suhteen, miten perusraaka-aine valitaan ja käsitellään. Toinen luullisen ”Pražská šunkan” ominaispiirre on sianreiden ja suolaliemen suhde tuotannon aikana. Sen ansiosta valmiiseen tuotteeseen saadaan lihasproteiinin nettopitoisuus, joka vastaa kinkkujen korkeinta laatuluokkaa. Tuotantoprosessin aikana tuote kypsennetään, minkä jälkeen se palvataan. Tämä erottaa luullisen ”Pražská šunkan” monista perinteisistä kuivatuista luullisista kinkuista.
      Fysikaaliset ominaisuudet:

                  —

                  Tuotteen kokonaispaino enintään 10 kg.

                  —

                  Sianreiden alkuperäinen muoto on säilytetty ja se on leikattu prahalaiseen tyyliin (kokonaiseen luulliseen kinkkuun jätetään potka ja siitä poistetaan kylki, ristiluu, saparo, suoliluu ja sorkka, rasvainen osa pyöristetään selän puolelta).

            Kemialliset ominaisuudet (parametrit määritetään luiden poistamisen jälkeen analysoitavista näytteistä):

                  —

                  Lihasproteiinin nettopitoisuus (ei sisällä sidekudos- eikä kasviproteiineja): vähintään 16 prosenttia painosta. Silavasta ja kamarasta muodostuvaa pintaa ei oteta mukaan analysoitavaan näytteeseen.

                  —

                  Suolapitoisuus: enintään 3 prosenttia painosta.

                  —

                  Rasvapitoisuus: enintään 15 prosenttia painosta. Tuotteen pinta otetaan mukaan analysoitavaan näytteeseen.

            Aistinvaraiset ominaisuudet:

                  —

                  Ulkonäkö ja väri: Kamarapinta on kullankeltainen. Kamarattomalla pinnalla vaaleampi rasvakerros vaihtelee väriltään kellertävästä kullanväriseen ja liha pinnaltaan kullanruskeasta tummanruskeaan.

                  —

                  Leikkauspinnan ulkonäkö ja väri: Liha on siivutettuna väriltään lihaisan vaaleanpunaista.

                  —

                  Maku ja tuoksu: Kypsennetyn ja palvatun lihan maku ja tuoksu, sopivan suolainen.

                  —

                  Koostumus: Napakka ja tiivis. Ohueksi siivutettuna tuote on mureaa.

            4.1.2   Luuton ”Pražská šunka”

      Luuton ”Pražská šunka” eroaa muista tämän luokan lihatuotteista tuotantomenetelmänsä suhteen: se on korkeimman laatuluokan kinkku, joka valmistetaan kypsentämisen jälkeen palvatusta luuttomasta sianreidestä tai reisipaloista. Toinen ominaispiirre on ohuen silavakerroksen tai silavan ja kamaran muodostama pintakoristelu. Myös valmiin tuotteen tyypillinen munan tai ovaalin muoto on tunnusomainen piirre.
      Fysikaaliset ominaisuudet:

                  —

                  Tuote on tyypillisesti munan tai ovaalin muotoinen.

                  —

                  Kinkku kuuluu korkeimpaan laatuluokkaan: se valmistetaan kokonaisesta luuttomasta sianreidestä, jossa voi silavakerroksen lisäksi olla myös kamara, tai pareeratuista reisipaloista ja suolatuista silavaviipaleista kamaran kera tai ilman tai reisipaloista, joissa on silava kamaran kera tai ilman.

            Kemialliset ominaisuudet:

                  —

                  Lihasproteiinin nettopitoisuus; suola- ja rasvapitoisuus: ks. luullisen ”Pražská šunkan” kemialliset ominaisuudet.

            Aistinvaraiset ominaisuudet:

                  —

                  Ulkonäkö ja väri: Silavan ja kamaran peittämä pinta on kullankeltainen. Jos pinnalla on pelkkä silavakerros ilman kamaraa, väri on vaaleampi vaihdellen kellertävästä kullanväriseen.

                  —

                  Leikkauspinnan ulkonäkö ja väri; maku ja tuoksu; koostumus: ks. luullisen ”Pražská šunkan” aistinvaraiset ominaisuudet.

            4.1.3   Säilötty ”Pražská šunka”

      Säilötty ”Pražská šunka” eroaa muista tämän luokan lihatuotteista raaka-aineidensa suhteen: se on korkeimman laatuluokan kinkku, joka valmistetaan joko kokonaisista tai karkeasti jauhetuista pareeratuista reisipaloista. Toinen ominaispiirre on kinkun ja pakkauksen välissä oleva ohut hyytelökerros. Parhaiten tuote eroaa muista säilykelihoista ovaalin muotoisen pakkauksensa ansiosta.
      Fysikaaliset ominaisuudet:

                  —

                  Tuote on tyypillisesti litteän ovaalin muotoinen. Sen mitat vastaavat pakkauksen mittoja, joilla lopputuotteen painoksi varmistetaan noin 0,454 kg.

                  —

                  Raaka-aineen painosta on pakattaessa vähintään 87 prosenttia lihaa.

            Kemialliset ominaisuudet:

                  —

                  Lihasproteiinin nettopitoisuus (ei sisällä sidekudos- eikä kasviproteiineja): vähintään 16 prosenttia painosta. Tuotteen hyytelömäistä pintakerrosta ei oteta mukaan analysoitavaan näytteeseen.

                  —

                  Suolapitoisuus: enintään 3 prosenttia painosta.

                  —

                  Rasvapitoisuus: enintään 4 prosenttia painosta. Tuotteen hyytelömäinen pintakerros otetaan mukaan analysoitavaan näytteeseen.

                  —

                  Hyytelöpitoisuus: enintään 36 prosenttia painosta.

            Aistinvaraiset ominaisuudet:

                  —

                  Tuote on suljettu ilmatiiviisti suljettuun pakkaukseen, jossa sen kaupallinen steriiliys säilyy. Pakkauksen ja tuotteen välissä on sileä kullankeltainen hyytelökerros.

                  —

                  Leikkauspinnan ulkonäkö ja väri: Liha on siivutettuna väriltään lihaisan vaaleanpunaista. Pienet yksittäiset hyytelön täyttämät kolot sallitaan.

                  —

                  Maku ja tuoksu: Palvaamalla kypsennetyn lihan maku ja tuoksu, sopivan suolainen.

                  —

                  Koostumus: Napakka ja tiivis.

            4.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetyn tuotteen tuotantomenetelmästä, jota tuottajien on noudatettava, mukaan lukien tapauksen mukaan käytettyjen raaka-aineiden tai ainesosien laji ja ominaisuudet sekä menetelmä, jolla tuote valmistetaan (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

      4.2.1   Luullinen ”Pražská šunka”

      Luullisen ”Pražská šunkan” valmistuksessa sianreiden alkuperäinen muoto on säilytetty ja se on leikattu prahalaiseen tyyliin (kokonaiseen luulliseen kinkkuun jätetään potka ja siitä poistetaan kylki, ristiluu, saparo, suoliluu ja sorkka, rasvainen osa pyöristetään selän puolelta). Valmistuksessa käytetään jäljempänä luetelluista aineksista valmistettua suolalientä.
      Sianreidet … 100,0 kg
      Suolaliemi (enintään 20,0 kg):

                  —

                  Vesi … enintään 17,0 kg

                  —

                  Nitriitti- tai nitraattisuolaseos … enintään 2,6 kg

                  —

                  Sokerit … 0–1,2 kg

                  —

                  Stabilointiaineet … 0–0,5 kg

                  —

                  Mausteuute tai -öljy … 0–0,3 kg

                  —

                  Antioksidantit … 0–0,1 kg

            Kinkkuihin ruiskutetaan edellä kuvattua suolalientä, minkä jälkeen ne jätetään suolaliemeen tai niihin voidaan hieroa suolalientä. Sen jälkeen kinkut kypsennetään, millä on pastöroiva vaikutus. Kypsennyksen jälkeen tuote kuivatetaan ja palvataan pinnalta sen luonteenomaisen maun, tuoksun ja värin aikaansaamiseksi, mitä seuraa jäähdytys ja varastointi.
      Jos sianreisiä ei suolata ruiskuttamalla niihin suolalientä ja sen jälkeen jättämällä ne liemeen tai hieromalla niihin suolalientä, jäähtyneet kinkut voidaan suolata ja käsitellä hieromalla niiden koko pintaan nitraattisuolaseosta, jossa on myös vähän sokeria. Sen jälkeen kinkut pannaan kamarapuoli alaspäin suolauspönttöihin, joiden pohjalle on ripoteltu hieman suolaa. Niiden päälle kaadetaan kiehautettua ja jäähdytettyä nitraattisuolalientä, joka sisältää myös hieman sokeria. Kinkut pidetään painojen avulla liemen peitossa, ja aistinvaraisten laadunvarmistusten perusteella niitä käännellään ajoittain. Perusteellisen suolauksen jälkeen kinkkuja liotetaan useiden tuntien ajan haaleassa vedessä, minkä jälkeen niiden annetaan kuivahtaa. Kinkut ensin kuivatetaan ja sitten palvataan pinnalta niiden luonteenomaisen maun, tuoksun ja värin aikaansaamiseksi. Sen jälkeen ne kypsennetään, millä on pastöroiva vaikutus, jäähdytetään ja varastoidaan.
      Käytettiinpä kumpaa menetelmää tahansa, viimeisessä valmistusvaiheessa tuote voidaan vielä kypsentää pinnalta ja kamara käsitellä erityyppisellä pintakoristelulla.
      4.2.2   Luuton ”Pražská šunka”

      Luuton ”Pražská šunka” valmistetaan joko kokonaisesta luuttomasta sianreidestä tai yksittäisistä reisipaloista, jotka käsitellään kohdassa 4.1.2 kuvatulla tavalla. Valmistukseen käytetään suolalientä, jonka koostumus ja suurin sallittu määrä suhteessa liharaaka-ainekseen ovat samat kuin luullisen kinkun valmistuksessa (suolattaessa nitriittisuolaseoksella).
      Kokonaisiin luuttomiin sianreisiin tai reisipaloihin ruiskutetaan edellä kuvattua suolalientä ja/tai niihin voidaan hieroa suolalientä. Jos suolattuja silavaviipaleita – joko kamaran kanssa tai ilman – käytetään koristeena tuotteen pinnalla, myös niihin hierotaan suolalientä. Kun raaka-aineet on suolattu ja hierottu, ne pannaan munan- tai ovaalinmuotoisiin vuokiin siten, että silava, jossa voi olla mukana kamara, jää koristepinnaksi tuotteen pinnalle. Jos suolattuja silavaviipaleita – joko kamaran kanssa tai ilman – käytetään koristeena tuotteen pinnalla, vuokiin laitellaan ensin nämä suolaliemellä hierotut viipaleet ja sitten pareeratut reisipalat. Sen jälkeen kinkut kypsennetään vuoissa, millä on pastöroiva vaikutus. Kypsennyksen jälkeen tuotteet poistetaan vuoista ja palvataan niiden luonteenomaisen maun, tuoksun ja värin aikaansaamiseksi, mitä seuraa jäähdytys ja pakkaaminen.
      Viimeisessä valmistusvaiheessa tuote voidaan vielä kypsentää pinnalta ja kamara käsitellä erityyppisellä pintakoristelulla.
      Tuotteet, jotka valmistetaan kokonaisesta luuttomasta sianreidestä, jossa on mukana silava kamaran kera tai ilman kamaraa, sekä myös reisipalat, joissa on mukana silava kamaran kera tai ilman kamaraa, voidaan ennen kypsentämistä muotoilla vaadittuun muotoon käyttämällä foliota, joka poistetaan tuotteesta kypsentämisen jälkeen. Tällöin tähän tarkoitukseen ei ole tarpeen käyttää vuokia.
      4.2.3   Säilötty ”Pražská šunka”

      Säilötyn ”Pražská šunkan” valmistuksessa käytetään pareerattuja reisipaloja (kokonaisina tai karkeasti jauhettuina), jauhemaista gelatiinia sekä jäljempänä mainituista aineksista valmistettua suolalientä.
      Pareeratut reisipalat … 100,0 kg
      Jauhemainen gelatiini … 4,0 kg
      Suolaliemi (enintään 14,3 kg):

                  —

                  Vesi … enintään 11,0 kg

                  —

                  Nitriittisuolaseos … enintään 2,8 kg

                  —

                  Sokerit … 0–0,5 kg

            Käytettävät muodoltaan litteät ja ovaalit pakkaukset on valmistettu materiaaleista, jotka soveltuvat sterilisointiin ja varmistavat, että valmiin tuotteen sisällön paino on noin 0,454 kg.
      Kokonaisiin tai karkeasti jauhettuihin reisipaloihin hierotaan suolalientä. Näin maustettu liha pannaan vakuumipakkaukseen, jonka pohjalla on sopiva määrä jauhemaista gelatiinia. Kun pakkaus on tyhjiöitä, tuotetta pidetään 12 tunnin ajan 5 °C:ssa. Tämän jälkeen se steriloidaan siten, että tuotteen lämpötila on 10 minuutin ajan kauttaaltaan vähintään 121 °C. Kypsennyksen jälkeen tuote jäähdytetään ja varastoidaan 0–25 °C:n lämpötilassa suhteellisen kosteuden ollessa enintään 85 prosenttia. Tuote säilyy vähintään kolme vuotta.
      4.3   Tuotteen perinteisen luonteen todistavat tärkeimmät tekijät (tämän asetuksen 7 artiklan 2 kohta)

      4.3.1   Luullinen ”Pražská šunka”

      Nimeä ”Pražská šunka” on käytetty 1860-luvulta alkaen kuvaamaan yhtä parhaiten tunnettua Tšekistä ja nimenomaan Prahasta peräisin olevaa elintarviketta. Historiallisten lähteiden mukaan ”Pražská šunka” -nimellä kutsuttu tuote liitettiin sitä ensimmäisenä valmistaneeseen henkilöön František Zvěřinaan. Kuuluisa prahalainen lihanpalvaaja Josef Jeřábek jatkoi František Zvěřinan aloittamaa ”Pražská šunkan” tuotantoa. Muita valmistajia olivat mm. niin ikään prahalaiset Dlouhý, Malý ja Cibulka. ”Pražská šunkaa” alettiin Prahan esimerkkiä seuraten valmistaa myös muissa suurissa kaupungeissa. Brnossa sitä valmisti Jebavý, Hradec Královéssa Hutla ja Pardubicessa Sochor, ja 1800-luvun lopussa näitä valmistajia oli lukuisia. Zvěřinan valmistamaa ”Pražská šunkaa” voidaan pitää kaikkien näiden kinkkujen esi-isänä. ”Pražská šunkan” teollisen tuotannon aloitti Antonín Chmel, joka perusti yrityksensä Prahaan U Zvonařky -kadulle vuonna 1879. Hänen päätuotteensa oli ”Pražská šunka”, mutta hän valmisti monia muita palvilihatuotteita, jotka nopeasti saivat mainetta Prahassa ja muissa kaupungeissa, erityisesti kauempana sijaitsevissa kylpyläkaupungeissa. Sittemmin tuotteen maine kantautui myös eräisiin Euroopan maihin. Hänen myyvin tuotteensa oli kuitenkin ”Pražská šunka”, joka löysi pian tiensä jopa merentakaisille markkinoille. Toisen maailmansodan jälkeen yritys kansallistettiin ja siihen yhdistettiin vähitellen muita prahalaisia tuotantolaitoksia. Tällä aikakaudella syntyivät ”Pražská šunkan” muut, kinkkulihasta puolisäilykkeen ja säilykkeen muotoon valmistetut versiot. Vuonna 1977 U Zvonařky -kadun tehdas kaikkine työntekijöineen ja koneineen yhdistettiin uuteen lihakombinaattiin Masokombinát Praha jih – Písnice. Uusien valmistustekniikoiden myötä ”Pražská šunkan” valmistuksessa otettiin käyttöön suolaliemen ruiskutus, jota saattoi myös seurata sen hierominen tuotteeseen. Kun tuotantolaitoksia alettiin vuoden 1989 jälkeen yksityistää, Pisnicen lihakombinaatti suljettiin, mutta luullisen ”Pražská šunkan” tuotantoa jatkettiin monissa muissa tuotantolaitoksissa eri puolilla Tšekkiä.
      ”Pražská šunkan” tuotannon perustana oli alkujaan raaka-aineiden ja suolausmenetelmän valinta. Raaka-aineina käytettiin kevyistä sioista saatavia kinkkuja, minkä vuoksi nykyisessä reseptissä enimmäispaino on 10 kg. Toinen tuotantoprosessin erityispiirre, joka on siirtynyt sukupolvelta toiselle, on kinkun leikkaaminen ”prahalaisittain”. Jäähtyneet kinkut ja erityisesti kamara suolattiin hieromalla niiden pintaan nitriittisuolaseosta, joka sisälsi hieman sokeria. Suolauspöntön pohjalle oli ripoteltu hieman suolaa, ja kinkut pantiin pönttöihin kamarapuoli alaspäin. Niiden päälle kaadettiin kiehautettua ja jäähdytettyä nitriittisuolalientä, joka myös sisälsi hieman sokeria. Kinkut pidettiin painojen avulla liemen peitossa, ja niitä käänneltiin ajoittain ja painettiin jälkeen liemeen. Aistinvaraisen laadunvarmistuksen jälkeen kinkkuja liotettiin useiden tuntien ajan haaleassa vedessä, minkä jälkeen niiden annettiin kuivahtaa. Tätä seurasi viimeinen vaihe eli lonkkaluun poistaminen, kamaran pinnan kaapiminen ja kinkun sitominen, jotta se kypsyessään säilyttäisi muotonsa. Kinkut ripustettiin lämmitettyyn savustuskoppiin kaksivaiheista savustusta varten: ensin kinkut kuivattiin reippaan avotulen päällä ja sitten niihin tartutettiin makua ja väriä kostutetun sahajauhon avulla. Niitä savustettiin yleensä hitaasti 8–12 tunnin ajan. Sen jälkeen kinkut kaltattiin kiehuvassa vedessä ja kypsennettiin. Tämän jälkeen ne jäähdytettiin kylmässä vedessä.
      4.3.2   Luuton ”Pražská šunka”

      Kaudella ennen toista maailmansotaa alkuperäisestä luullisesta ”Pražská šunkasta” alettiin kehittää variaatioita, joista yksi oli sianreidestä valmistettava pastöroitu luuton ”Pražská šunka”. Sitä valmistivat Antonín Chmel U Zvonařkylla Prahassa ja Josef Beránek Beránkové podniky -jalostuslaitoksessa. Tämän tyyppisen ”Pražská šunkan” valmistuksessa tuoreista jäähdytetyistä kinkuista poistettiin luut ja lihapalat käsiteltiin ja lajiteltiin värin mukaan ja mekaanisesti. Raaka-aineita silputtiin asteittain lisäten samalla natriumkloridia ja riittävä määrä natriumnitriittiä ja sokeria, kunnes kaikki ainekset liukenivat osittain tiettyyn määrään suolalientä. Tätä seurasi pastörointi ja jäähdytys. Toisen maailmansodan jälkeen pastöroidun ”Pražská šunkan” tuotanto keskittyi lähinnä Brnossa, Kostelecissa, Studenássa, Vamberkissa ja Planá nad Lužnicíssa sijaitseviin lihanjalostuslaitoksiin. 1970-luvun loppupuolella näissä jalostuslaitoksissa kehitettiin luuttoman ”Pražská šunkan” tuotantoa siirtymällä käyttämään vuokia ja valmiin tuotteen pakkaamista muovipakkauksiin, mikä poisti tarpeen purkitukseen ja samalla mahdollisti sen, että tuote voitiin pastöroinnin jälkeen palvata ja viimeistellä ohuella kerroksella silavaa taikka silavaa ja kamaraa. Tämän myötä tuote palasi parametreiltaan selvästi lähemmäksi alkuperäistä luullista ”Pražská šunkaa”. Vuoden 1989 jälkeen luuttoman ”Pražská šunkan” valmistus levisi myös muihin tuotantolaitoksiin Tšekin alueella.
      4.3.3   Säilötty ”Pražská šunka”

      Alkuperäisen ”Pražská šunkan” varianttina syntyi toisen maailmansodan jälkeen myös säilötty ”Pražská šunka”. Myös sitä valmistettiin lajitelluista raaka-aineista, jotka saatiin poistamalla luut tuoreista jäähdytetyistä kinkuista ja lisäämällä nitriittisuolaa, sokeria ja gelatiinia. Jotta tuote säilyisi pidempään, se steriloitiin ovaaleihin, 1 lb:n painoisiin pakkauksiin. Säilykekinkun kaupallinen menestys johtui hyvin suuressa määrin lopputuotteen hyytelöpitoisuudesta. Säilötyn ”Pražská šunkan” tuotanto keskittyi vuodesta 1973 lähinnä Kostelecissa, Krahulčíssa ja Studenássa sijaitseviin lihanjalostuslaitoksiin. Vuoden 1989 jälkeen sen valmistus levisi myös muihin tuotantolaitoksiin Tšekin alueella.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/816, annettu 1 päivänä kesäkuuta 2018, tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 285. kerran

text:
               4.6.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 137/5

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/816,
   annettu 1 päivänä kesäkuuta 2018,
   tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 285. kerran
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 5 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

               (2)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 29 päivänä toukokuuta 2018 muuttaa yhden kohdan osalta luetteloa henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan asetuksen (EU) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 1 päivänä kesäkuuta 2018.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

            Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

      (1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

      LIITE
      Muutetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I seuraavasti:
      Muutetaan luonnollisten henkilöiden luettelossa olevan seuraavan kohdan tunnistetietoja seuraavasti:
      ”Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Osoite: Algeria. Syntymäaika: 1.2.1962. Syntymäpaikka: Alger, Algeria. Kansalaisuus: Algerian kansalainen. Muita tietoja: a) isän nimi Abdelkader ja äidin nimi Johra Birouh; b) palannut Ranskasta Algeriaan, jossa oleskellut syyskuusta 2008 alkaen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 16.1.2004.” korvataan seuraavasti:

         ”Djamel Lounici (alias Jamal Lounici). Osoite: Algeria. Syntymäaika: 1.2.1962. Syntymäpaikka: Alger, Algeria. Kansalaisuus: Algerian kansalainen. Muita tietoja: a) isän nimi Abdelkader ja äidin nimi Djohra Birouch; b) palannut Ranskasta Algeriaan, jossa oleskellut syyskuusta 2008 alkaen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 16.1.2004.”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/837, annettu 31 päivänä toukokuuta 2018, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

text:
               7.6.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 141/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/837,
   annettu 31 päivänä toukokuuta 2018,
   tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (1) ja erityisesti sen 57 artiklan 4 kohdan ja 58 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (2) liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

               (2)

               Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

               (3)

               Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

               (4)

               On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

               (5)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.
   2 artikla
   Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (EU) N:o 952/2013 34 artiklan 9 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 31 päivänä toukokuuta 2018.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Stephen QUEST

            Pääjohtaja

            Verotuksen ja tulliliiton pääosasto

      (1)  EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1.

      (2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

      LIITE

                  Tavaran kuvaus

                  Luokittelu (CN-koodi)

                  Perusteet

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Tuote koostuu seuraavista ainesosista (painoprosentteina ilmaistuna):

                  2106 90 98

                  Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 ja 6 yleisen tulkintasäännön sekä CN-koodien 2106 , 2106 90  ja 2106 90 98  nimiketekstien mukaisesti.
                  Luokittelu 30 ryhmän lääkkeeksi ei tule kyseeseen, sillä tuotteessa ei ole mainintaa tietyistä taudeista, sairauksista tai niiden oireista, joihin sitä käytetään. Näin ollen tuote ei täytä 30 ryhmän 1 lisähuomautuksen ensimmäisen kohdan a alakohdan vaatimuksia.
                  Luokittelu 22 ryhmän juomaksi ei tule kyseeseen, sillä tuotetta ei voi juoda sellaisenaan (ks. myös yhdistetyn nimikkeistön selittävät huomautukset, 22 ryhmä, yleisohjeet, toinen kohta, toinen virke).
                  Tuote sisältää makeutusainetta, eri vitamiineja ja suuren määrän glyseriiniä. Sen koostumus on näin ollen monimutkaisempi kuin alanimikkeiden 2106 90 30 –2106 90 59  sokerisiirapeilla (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 2106 , 12 kohta).
                  Tuotteen tietty käyttötarkoitus käy ilmi myös sen pakkauksesta ja merkinnästä, jotka osoittavat, että se on tarkoitettu vähittäismyyntiin ja ravintolisänä käytettäväksi. Tuotteen objektiiviset ominaisuudet ja ominaispiirteet, erityisesti sen koostumus, sekä sen muoto tullille esitettäessä osoittavat selvästi, että se on tarkoitettu käytettäväksi erityisesti immuunijärjestelmän vahvistamiseen eikä sokerisiirapeille tyypilliseen yleisempään käyttöön.
                  Tuote on sen vuoksi luokiteltava CN-koodiin 2106 90 98  muuksi elintarvikevalmisteeksi.

                              —

                              vettä

                  41,6

                              —

                              sokeria

                  18,1

                              —

                              glyseriiniä

                  15,1

                              —

                              sitruunahappoa

                  13,9

                              —

                              maltodekstriiniä

                  4,1

                              —

                              askorbiinihappoa

                  3,0

                              —

                              stevioliglykosidejä

                  1,8

                              —

                              luontaisia makuaineita

                  1,1

                              —

                              pieniä määriä B6- ja B12-vitamiinia ja foolihappoa (B9).

                  Tuote on maku- ja väriaineita sisältävä alkoholiton neste, jota käytetään laimennuksen jälkeen ravintolisänä. Sitä ei voi juoda sellaisenaan.
                  Tuote esitetään tullille immuunijärjestelmän vahvistamiseen ja ihmiskehon energianlähteenä käytettäväksi. Tuotteen päivittäisannos on kaksi millilitraa, ja se on laimennettava ennen käyttöä. Päivittäisannos sisältää 40 mg C-vitamiinia, 1 mg B6-vitamiinia, 200 μg foolihappoa ja 2 μg B12-vitamiinia.
                  Tuote esitetään vähittäismyyntiin tarkoitetussa 60 ml muovipullossa, jossa on tiputusosa.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1038, annettu 19 päivänä heinäkuuta 2018, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Lentille verte du Puy” (SAN))

text:
                  24.7.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 186/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/1038,
         annettu 19 päivänä heinäkuuta 2018,
         erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (”Lentille verte du Puy” (SAN))
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Ranskan esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1065/97 (2), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1509/2000 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Lentille verte du Puy” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

                     (2)

                     Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (4).

                     (3)

                     Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Hyväksytään nimitystä ”Lentille verte du Puy” (SAN) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 2018.

                  Komission puolesta,

                  puheenjohtajan nimissä

               Phil HOGAN

                  Komission jäsen

            (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Komission asetus (EY) N:o 1065/97, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1997, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteen täydentämisestä (EYVL L 156, 13.6.1997, s. 5).

            (3)  Komission asetus (EY) N:o 1509/2000, annettu 12 päivänä heinäkuuta 2000, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2081/92 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesta maantieteellisten merkintöjen ja alkuperäisnimitysten rekisteröinnistä annetun asetuksen (EY) N:o 1107/96 liitteessä lueteltuja useita nimityksiä koskeviin eritelmiin liittyvien tietojen muuttamisesta (EUVL L 174, 13.7.2000, s. 7).

            (4)  EUVL C 41, 3.2.2018, s. 13.