title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 137/2013, annettu 18 päivänä helmikuuta 2013 , Korean demokraattiseen kansantasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 329/2007 muuttamisesta

text:
               19.2.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 46/19

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 137/2013,
   annettu 18 päivänä helmikuuta 2013,
   Korean demokraattiseen kansantasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 329/2007 muuttamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Korean demokraattiseen kansantasavaltaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä maaliskuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 329/2007 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 1 kohdan b, d ja e alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY) N:o 329/2007 liite II olisi saatettava ajan tasalle viimeisimpien jäsenvaltioiden toimittamien toimivaltaisia viranomaisia koskevien tietojen mukaisesti.

               (2)

               Asetuksen (EY) N:o 329/2007 liitteessä IV luetellaan Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitean turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1718 (2006) 8 kohdan d alakohdan mukaisesti nimeämät henkilöt, yhteisöt ja elimet, joiden varat ja taloudelliset resurssit jäädytetään kyseisen asetuksen nojalla.

               (3)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea lisäsi 2 päivänä toukokuuta 2012 kolme yhteisöä luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä, joihin varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava. Lisäksi se lisäsi 22 päivänä tammikuuta 2013 päätöslauselmalla 2087 (2013) neljä luonnollista henkilöä ja kuusi yhteisöä luetteloon henkilöistä, yhteisöistä ja muista elimistä, joihin varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttämistä olisi sovellettava. Kyseiset yhteisöt ja luonnolliset henkilöt olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 329/2007 liitteessä IV olevaan luetteloon.

               (4)

               Asetuksen (EY) N:o 329/2007 liitteessä V luetellaan ne henkilöt, yhteisöt ja elimet, joita ei luetella liitteessä IV mutta jotka neuvosto on nimennyt neuvoston yhteisen kannan 2006/795/YUTP 4 artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti. Neuvosto päätti 18 päivänä helmikuuta 2013, että Yhdistyneiden kansakuntien nimeämät ja liitteeseen IV sisällytettävät kuusi yhteisöä olisi poistettava asetuksen (EY) N:o 329/2007 liitteestä V.

               (5)

               Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 329/2007 liitteitä II, IV ja V olisi muutettava.

               (6)

               Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen on tultava voimaan välittömästi,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan asetus (EY) N:o 329/2007 seuraavasti:

               (1)

               Korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.

               (2)

               Muutetaan liite IV tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

               (3)

               Muutetaan liite V tämän asetuksen liitteen III mukaisesti.

         2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2013.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

            Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

      (1)  EUVL L 88, 29.3.2007, s. 1.

      LIITE I

            ”LIITE II

               Verkkosivut, joilla on tiedot 5, 7, 8, 10 ja 15 artiklassa tarkoitetuista toimivaltaisista viranomaisista ja osoite, johon Euroopan komissiolle annettavat ilmoitukset toimitetaan

            BELGIA
            http://www.diplomatie.be/eusanctions
            BULGARIA
            http://www.mfa.bg/en/pages/135/index.html
            TŠEKKI
            http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce
            TANSKA
            http://um.dk/da/politik-og-diplomati/retsorden/sanktioner/
            SAKSA
            http://www.bmwi.de/DE/Themen/Aussenwirtschaft/aussenwirtschaftsrecht,did=404888.html
            VIRO
            http://www.vm.ee/est/kat_622/
            IRLANTI
            http://www.dfa.ie/home/index.aspx?id=28519
            KREIKKA
            http://www.mfa.gr/en/foreign-policy/global-issues/international-sanctions.html
            ESPANJA
            http://www.maec.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones%20Internacionales/Paginas/Sanciones_%20Internacionales.aspx
            RANSKA
            http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/
            ITALIA
            http://www.esteri.it/MAE/IT/Politica_Europea/Deroghe.htm
            KYPROS
            http://www.mfa.gov.cy/sanctions
            LATVIA
            http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539
            LIETTUA
            http://www.urm.lt/sanctions
            LUXEMBURG
            http://www.mae.lu/sanctions
            UNKARI
            http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitikank/nemzetkozi_szankciok/
            MALTA
            http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp
            ALANKOMAAT
            www.rijksoverheid.nl/onderwerpen/internationale-vrede-en-veiligheid/sancties
            ITÄVALTA
            http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=
            PUOLA
            http://www.msz.gov.pl
            PORTUGALI
            http://www.min-nestrangeiros.pt
            ROMANIA
            http://www.mae.ro/node/1548
            SLOVENIA
            http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika_in_mednarodno_pravo/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/
            SLOVAKIA
            http://www.foreign.gov.sk
            SUOMI
            http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet
            RUOTSI
            http://www.ud.se/sanktioner
            YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA
            www.fco.gov.uk/competentauthorities

               Osoite tietojen ilmoittamiseksi Euroopan komissiolle:

                        European Commission

                        Service for Foreign Policy Instruments (FPI)

                        EEAS 02/309

                        B-1049 Brussels

                        Belgium

                        Sähköposti: relex-sanctions@ec.europa.eu”

      LIITE II
      Muutetaan asetuksen (EY) N:o 329/2007 liite IV seuraavasti:

                  (1)

                  Lisätään otsikon ”A. Luonnolliset henkilöt” alle kohdat seuraavasti:

                              (a)

                                 ”Paek Chang-Ho (alias a) Pak Chang-Ho; b) Paek Ch’ang-Ho). Tehtävä: Korean avaruusteknologian komitean satelliittiohjausaseman johtavassa asemassa oleva virkamies ja johtaja. Passi: 381420754 (myönnetty 7.12.2011, voimassaolo päättyy 7.12.2016). Syntymäaika: 18.6.1964. Syntymäpaikka: Kaesong, Pohjois-Korea. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (b)

                                 ”Chang Myong-Chin (alias Jang Myong-Jin). Tehtävä: Sohaen satelliittien laukaisukeskuksen pääjohtaja. Syntymävuosi: a) 1966, b) 1965. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (c)

                                 ”Ra Ky’ong-Su. Tehtävä: Tanchon Commercial Bank (TCB) -pankin palveluksessa. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (d)

                                 ”Kim Kwang-il. Tehtävä: Tanchon Commercial Bank (TCB) -pankin palveluksessa. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                  (2)

                  Lisätään otsikon ”B. Oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet” alle kohdat seuraavasti:

                              (a)

                                 ”Amroggang Development Banking Corporation (tunnetaan myös nimillä a) AMROGGANG DEVELOPMENT BANK; b) AMNOkKANG DEVELOPMENT BANK). Osoite: Tongan-dong, Pyongyang, DPRK. Nimeämispäivä: 2.5.2012.”

                              (b)

                                 ”Green Pine Associated Corporation (tunnetaan myös nimillä a) CHO'NGSONG UNITED TRADING COMPANY; b) CHONGSONG YONHAP; c) CH'O'NGSONG YO'NHAP; d) CHOSUN CHAWO'N KAEBAL T'UJA HOESA; e) JINDALLAE; f) KU'MHAERYONG COMPANY LTD; g) NATURAL RESOURCES DEVELOPMENT AND INVESTMENT CORPORATION; h) SAEINGP'IL COMPANY). Osoite: a) c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pyongyang, North Korea, b) Nungrado, Pyongyang, DPRK. Nimeämispäivä: 2.5.2012.”

                              (c)

                                 ”Korea Heungjin Trading Company (tunnetaan myös nimillä a) HUNJIN TRADING CO.; b) KOREA HENJIN TRADING CO.; c) KOREA HENGJIN TRADING COMPANY). Osoite: Pyongyang, DPRK. Nimeämispäivä: 2.5.2012.”

                              (d)

                                 ”Korean Committee for Space Technology (tunnetaan myös nimillä a) DPRK Committee for Space Technology; b) Department of Space Technology of the DPRK; c) Committee for Space Technology; d) KCST). Osoite: Pyongyang, DPRK. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (e)

                                 ”Bank of East Land (tunnetaan myös nimillä a) Dongbang BANK; b) TONGBANG U’NHAENG; c) TONGBANG BANK). Osoite: P.O. Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Pyongyang, DPRK. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (f)

                                 ”Korea Kumryong Trading Corporation. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (g)

                                 ”Tosong Technology Trading Corporation. Osoite: Pyongyang, DPRK. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (h)

                                 ”Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation (tunnetaan myös nimillä a) CHOSUN YUNHA MACHINERY JOINT OPERATION COMPANY; b) KOREA RYENHA MACHINERY J/V CORPORATION; c) RYONHA MACHINERY JOINT VENTURE CORPORATION). Osoite: a) Central District, Pyongyang, DPRK, b) Mangungdae-gu, Pyongyang, DPRK, c) Mangyongdae District, Pyongyang, DPRK. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

                              (i)

                                 ”Leader (Hong Kong) International (tunnetaan myös nimellä Leader International Trading Limited). Osoite: Room 1610 Nan Fung Tower, 173 Des Voeux Road, Hong Kong. Nimeämispäivä: 22.1.2013.”

      LIITE III
      Muutetaan asetuksen (EY) N:o 329/2007 liite V seuraavasti:

                  (1)

                  Poistetaan seuraavat kohdat otsikon ”B. 6 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet” alta:

                              Nimi
                              (ja mahdolliset peitenimet)

                              Tunnistamistiedot

                              Perusteet

                              1.

                              Green Pine Associated Corporation
                              (alias: Chongsong Yonhap; Ch’o’ngsong Yo’nhap; Saengpil Associated Company; General Precious Metal Complex (GPM); Myong Dae Company; Twin Dragon Trading (TDT))

                              c/o Reconnaissance General Bureau Headquarters, Hyongjesan-Guyok, Pyongyang / Nungrado, Pyongyang

                              Ch’o’ngsong Yo’nhap on lisätty pakoteluetteloon, koska se vie aseita tai niihin liittyvää materiaalia Pohjois-Koreasta. Green Pine on erikoistunut merisota-alusten ja –aseiden kuten sukellusveneiden, sotilasveneiden ja ohjusjärjestelmien tuotantoon ja vienyt torpedoja ja teknistä asiantuntemusta iranilaisille puolustusalan yrityksille. Green Pinen osuus Pohjois-Korean aseiden ja niihin liittyvän materiaalin viennistä on noin puolet, ja monet Korea Mining Development Trading Corporationin (KOMID) toimet siirrettiin sille YK:n turvallisuus-neuvoston nimettyä KOMIDin.

                              4.

                              Korea Heungjin Trading Company

                              Sijainti: Pjongjang

                              Pjongjangissa sijaitseva yksikkö, jota KOMID (YK:n 24.4.2009 nimeämä yhteisö) käyttää kaupankäyntiin. Korea Heungjin Trading Companyn on lisäksi epäilty osallistuneen ohjuksiin liittyvien tarvikkeiden toimituksiin Shahid Hemmat Industrial Groupille Iranissa.

                              8.

                              Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporation
                              (alias Chosun Yunha Machinery Joint Operation Company; Korea Ryenha Machinery J/V Corporation; Ryonha Machinery Joint Venture Corporation)

                              Sijainti: Central District, Pjongjang; Mangyungdae-gu, Pjongjang Mangyongdae District, Pjongjang

                              Korea Ryonbong General Corporationin (YK:n 24.4.2009 nimeämä yhteisö) määräysvallassa. Puolustusalan monialayritys, joka on erikoistunut hankintoihin KDKT:n puolustusteollisuudelle ja tukee valtion sotatarviketeollisuuden myyntitoimintaa.
                              Korea Ryonha Machinery Joint Venture Corporationin tuotantoyksiköitä on äskettäin uudistettu, ja ne on osittain tarkoitettu ydintuotannon kannalta keskeisten materiaalien käsittelyyn.

                              15.

                              Tosong Technology Trading Corporation

                              Sijainti: Pjongjang

                              KOMIDin (YK:n 24.4.2009 nimeämä yhteisö) määräysvallassa; asekauppias ja ballististisiin ohjuksiin ja tavanomaisiin aseisiin liittyvien tavaroiden ja laitteiden pääasiallinen viejä.

                  (2)

                  Poistetaan seuraavat kohdat otsikon ”D. 6 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut oikeushenkilöt, yhteisöt ja elimet” alta:

                              Nimi
                              (ja mahdolliset peitenimet)

                              Tunnistamistiedot

                              Perusteet

                              1.

                              Amroggang Development Banking Corporation
                              (alias Amroggang Development Bank; Amnokkang Development Bank)

                              Osoite: Tongan-dong, Pjongjang

                              Tanchon Commercial Bankin (YK:n 24.4.2009 nimeämä yhteisö) omistama tai sen määräysvallassa oleva yhteisö.
                              Vuonna 2006 perustettu Amroggang Development Banking Corporation on Tanchon Commercial Bankin virkamiesten hallinnoima. Pankki osallistuu KOMIDin (YK:n 24.4.2009 nimeämä yhteisö) ballististen ohjusten myynnin rahoittamiseen ja on ollut mukana myös KOMIDin myydessä ballististisia ohjuksia Iranin Shahid Hemmat Industrial Groupille.

                              2.

                              Bank of East Land
                              (alias Dongbang Bank; Tongbang U’nhaeng; Tongbang Bank)

                              Osoite: PO Box 32, BEL Building, Jonseung-Dung, Moranbong District, Pyongyang

                              Pohjoiskorealainen rahoituslaitos, joka auttaa nimettyä asevalmistajaa ja -viejää Green Pinea aseisiin liittyvissä liiketoimissa ja tukee sitä muuten. Bank of East Land on aktiivisesti työskennellyt Green Pinen kanssa varojen siirtämiseksi pakotteita kiertäen.
                              Vuosina 2007 ja 2008 Bank of East Land helpotti liiketoimia, joissa oli osallisena Green Pine ja nimettyjä iranilaisia rahoituslaitoksia, mukaan lukien Bank Melli ja Bank Sepah. Bank of East Land on myös helpottanut rahoitustoimia Pohjois-Korean tiedustelujärjestön aseohjelman eduksi.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/127, annettu 27 päivänä tammikuuta 2015 , täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 412/2014 Ukrainasta peräisin olevien munien, munatuotteiden ja muna-albumiinien osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi vahvistettuun määrään lisättävien määrien vahvistamisesta

text:
               28.1.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 21/14

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/127,
   annettu 27 päivänä tammikuuta 2015,
   täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 412/2014 Ukrainasta peräisin olevien munien, munatuotteiden ja muna-albumiinien osalta avatuissa tariffikiintiöissä 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi vahvistettuun määrään lisättävien määrien vahvistamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 188 artiklan 2 ja 3 kohdan
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 412/2014 (2) avataan vuotuisia tariffikiintiöitä Ukrainasta peräisin olevien muna- ja muna-albumiinialan tuotteiden tuontia varten.

               (2)

               Määrät, joista on 1 päivän joulukuuta ja 7 päivän joulukuuta 2014 välisenä aikana jätetty tuontitodistushakemuksia 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2015 väliseksi osakaudeksi, alittavat käytettävissä olevat määrät. Sen vuoksi olisi määritettävä määrät, joista ei ole jätetty hakemuksia, ja lisättävä kyseiset määrät seuraavaksi kiintiöosakaudeksi vahvistettuun määrään.

               (3)

               Toimenpiteen tehokkuuden varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Tämän asetuksen liitteessä vahvistetaan määrät, joista ei ole jätetty tuontitodistushakemuksia täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 412/2014 nojalla ja jotka lisätään 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 412/2014, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2014, Ukrainasta peräisin olevien munien, munatuotteiden ja albumiinien tuonnissa sovellettavien unionin tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista (EUVL L 121, 24.4.2014, s. 32).

      LIITE

                  Järjestysnumero

                  Hakematta jääneet määrät, jotka lisätään 1 päivän huhtikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2015 väliseksi osakaudeksi käytettävissä oleviin määriin
                  (kg kuorellisten munien ekvivalenttina)

                  09.4275

                  375 000

                  09.4276

                  750 000


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1002, annettu 16 päivänä kesäkuuta 2015, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Obazda/Obatzter (SMM))

text:
               26.6.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 161/5

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1002,
   annettu 16 päivänä kesäkuuta 2015,
   nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Obazda/Obatzter (SMM))
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Saksan hakemus nimityksen ”Obazda”/”Obatzter” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (2)

               Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Obazda”/”Obatzter” olisi rekisteröitävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Rekisteröidään nimitys ”Obazda”/”Obatzter” (SMM).
   Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.4 ”Muut eläinperäiset tuotteet (munat, hunaja, erilaiset maitotuotteet paitsi voi jne.)” tuotteeseen.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Phil HOGAN

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUVL C 55, 14.2.2015, s. 15.

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1242/2010, annettu 20 päivänä joulukuuta 2010 , lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
               22.12.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 338/10

         NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1242/2010,
   annettu 20 päivänä joulukuuta 2010,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan sekä 11 artiklan 2 ja 5 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

   1.   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1312/98 (2) käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa. Käyttöön otettu tulli oli yhden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta 53 % ja kaiken muun Intiasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tuonnin osalta 82 %.

               (2)

               Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehdyn toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu’, jälkeen neuvosto piti nämä toimenpiteet voimassa lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peröisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa 4 päivänä lokakuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 1736/2004 (3).

         2.   Tarkastelupyyntö

               (3)

               Liaison Committee of the EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, esitti 4 päivänä toukokuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 50 % synteettikuitunuorien tuotannosta unionissa.

               (4)

               Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen.

               (5)

               Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä7 päivänä lokakuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

         3.   Tutkimus

   3.1.   Tutkimusajanjakso

               (6)

               Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2008 ja 30 päivän syyskuuta 2009 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         3.2.   Tutkimuksen osapuolet

               (7)

               Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta tiedossa oleville unionin tuottajille, viejille ja vientiä harjoittaville tuottajille asianomaisessa maassa, asianomaisen maan edustajille, tuojille sekä sellaisten käyttäjien järjestölle, joita asian tiedettiin koskevan.

               (8)

               Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

         4.   Otanta

               (9)

               Koska unionin tuottajia ja Intiassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia on ilmeisen suuri määrä, pidettiin asianmukaisena tutkia perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti, olisiko syytä käyttää otantamenetelmää. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

               (10)

               Yhteensä viisi intialaista tuottajaa, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa ja esitti toivomuksen tulla valituksi otokseen. Neljä näistä viidestä yrityksestä tuotti ja vei tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Viides yritys ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Kaikkia viittä yritystä pidettiin yhteistyössä toimivina yrityksinä, ja ne otettiin huomioon otoksen valinnassa. Yhteistyössä toimimisen astetta Intiassa, eli yhteistyössä toimivien intialaisten yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuutta kaikesta Intiasta unioniin suuntautuvasta viennistä, ei voitu laskea, koska kyseisten viiden yhteistyössä toimivan yrityksen ilmoittama kokonaisvienti unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti korkeampi kuin Eurostatin kirjaama kaiken Intiasta tulevan viennin määrä; tähän liittyvät syyt esitetään yksityiskohtaisesti 21–23 kappaleessa.

               (11)

               Otos valittiin yhteisymmärryksessä Intian viranomaisten kanssa, ja se sisälsi kyseiset neljä yritystä, jotka ilmoittivat vientimyynnistä unioniin. Kaksi neljästä otokseen valitusta yrityksestä oli etuyhteydessä. On huomattava, että alkuperäisessä tutkimuksessa ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä ja että sitä koskee nykyisin yksilöllinen polkumyyntitulli. On myös huomattava, että edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa yksikään intialaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä, ja sen vuoksi päätelmät perustettiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               (12)

               Kahdeksantoista unionin tuottajaa (kaikki viisitoista valituksen tekijää ja kolme muuta tuottajaa, jotka edustavat yhdessä 78:aa prosenttia unionin koko tuotannosta) toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otokseen viisi unionin tuottajaa, joiden osuus 40 kappaleessa määritellystä unionin tuotannonalasta on noin 40 % ja kaikkien yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa noin puolet. Otoksen valinta perustui sellaiseen suurimpaan edustavaan unionin tuottajien myyntimäärään ja maantieteelliseen kattavuuteen, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Yksi viidestä otokseen valitusta unionin tuottajasta aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät kyseisissä suuntauksissa. Kehityssuuntien analyysissa käytetyt neljän muun otokseen valitun unionin tuottajan luvut olivat kuitenkin edelleen edustavia.

               (13)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille viidelle unionin tuottajalle sekä otokseen valituille neljälle intialaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.

               (14)

               Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kaikilta viideltä otokseen valitulta unionin tuottajalta. Yksi neljästä otokseen valitusta intialaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta lopetti yhteistyössä toimimisen, kun taas kolme muuta (joista kaksi etuyhteydessä) vastasivat kyselylomakkeeseen asetetussa määräajassa. Tästä syystä intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien otos koostui lopulta niistä kolmesta intialaisesta yrityksestä, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen.

         5.   Saatujen tietojen tarkistaminen

               (15)

               Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

         5.1.   Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat

               —

               Axiom Imex International Ltd., Boisar,

               —

               Tufropes Private Limited, Silvassa,

               —

               India Nets, Indore;

         5.2.   Unionin tuottajat

               —

               Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),

               —

               Eurorope SA (Kreikka),

               —

               Lanex A.S. (Tšekki),

               —

               Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),

               —

               Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (16)

               Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja se määritellään seuraavasti: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla tai muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempia kuin 50 000 desitexiä (5 g/m). Tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19. Sitä käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin merenkulussa ja teollisuudessa, varsinkin laivaliikenteessä (erityisesti laivan kiinnityksessä) ja kalastusalalla.

               (17)

               Yksi asianomainen osapuoli väitti, että edellä tarkoitetut laivan kiinnitysnuorat eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, koska näissä nuorissa olevien pujosten vuoksi kyseiset tuotteet olisi ilmoitettava ”nuorasta valmistettuina tavaroina”, jotka kuuluvat toiseen CN-koodiin (ks. myös 23 kappale). On kuitenkin huomattava, että viittaus laivojen kiinnitysnuoriin tehdään ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen eri sovellustyyppien yhteydessä, jotka kaikki määritellään synteettikuitunuoriksi 16 kappaleessa esitetyllä tavalla.

         2.   Samankaltainen tuote

               (18)

               Kuten alkuperäinen tutkimus osoitti ja tämä tutkimus vahvisti, tarkasteltavana oleva tuote ja intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat samoin kuin unionin tuottajien unionissa tuottamat ja myymät synteettikuitunuorat ovat kaikissa suhteissa samanlaisia ja niillä on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

               (19)

               Eräs asianomainen osapuoli on väittänyt, että unionin tuotannonalan valmistama tuote ei ole vertailukelpoinen tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa, koska unionin tuottajat ovat alkaneet käyttää uudentyyppistä raaka-ainetta nimeltä Dyneema, joka on paljon kalliimpaa kuin muut raaka-aineet, koska siitä tehdyt tuotteet ovat paljon kestävämpiä. Otokseen valitut intialaiset tuottajat eivät todella käytäkään tämäntyyppistä raaka-ainetta. On kuitenkin todettava ensinnäkin, että kyseiset tuotteet muodostavat vain pienen osan unionin tuottajien myymistä tuotteista. Vaikka pitääkin paikkansa, että jotkin unionin tuottajat käyttävät yhä enemmän tämäntyyppistä kuitua, Dyneema-nuorien osuus unionin tuotannosta on hyvin pieni. Vaikka raaka-ainekustannusten huomattavalla erolla (mahdollisesti noin 25–30 kertaa kalliimpi) voi olla jonkin verran vaikutusta erityisesti unionin tuotannonalan keskimääräistä myyntihintaa koskevaan vahinkoindikaattoriin, Dyneema-nuorien vaikutus kokonaisarviointiin on vähäinen, koska määrällisesti unionissa tuotetaan valtaosin vakiolaatuisia nuoria. Toiseksi kaikki tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun laskelmat perustuivat vastaavien tuotelajien vertailuun, jossa otetaan huomioon eri raaka-aineet. Sen vuoksi ero tuotevalikoimassa ei voi vääristää laskelmia. Joka tapauksessa tuotteella, jossa käytetään Dyneeman kaltaisia raaka-aineita, on edelleen samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet kuin tarkasteltavana olevalla tuotteella. Tämän vuoksi väite hylättiin.

         C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

               (20)

               Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Intiaa koskevien voimassa olevien toimenpiteiden annettaisiin raueta.

         1.   Tuonnin määrä

               (21)

               Eurostatin tietojen perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä Intiasta oli merkityksetön koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuonnin määrä Intiasta oli 31 tonnia eli vähemmän kuin 0,1 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana:

                           (tonnia)

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Intia

                           3

                           4

                           19

                           31

                              Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta; lähde – Comext

               (22)

               Tarkistettujen tietojen mukaan otokseen kuuluvat kolme yritystä kuitenkin toimittivat tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin huomattavasti suurempia määriä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kuin Eurostatin ilmoittamat määrät. Tässä suhteessa on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tuojat toimittivat tietoja, jotka osoittivat, että joitain määriä Intiasta ostettua tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla vaan oli laitettu suljettuihin varastoihin ja myyty valtamerialuksille tai offshore-lautoille. Yksi valituksen tehnyt tuottaja toisti tämän väitteen tässä tutkimuksessa. Koska satamakauppiaat eivät tehneet yhteistyötä tutkimuksessa, tätä väitettä ei voitu tarkistaa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittaman asiakasluettelon perusteella oli kuitenkin ilmeistä, että useimmat asiakkaat olivat todellakin unionin satamissa toimivia merenkulkualan ja offshore-toiminnan tavarantoimittajia. Edellä esitetyn perusteella näyttää siltä, että ero tilastotietojen ja ilmoitettujen lukujen välillä johtuu tällaisesta myynnistä.

               (23)

               On myös syytä mainita, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö sisälsi väitteitä kiertämiskäytännöistä. Pyynnön esittäjä väitti, että tiettyjä määriä Intiasta peräisin olevia synteettikuitunuoria saapui unioniin CN-nimikkeellä 5609 ([…] side- tai purjelangasta, nuorasta tai köydestä valmistetut), jota toimenpiteet eivät koske. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan löydetty tätä näkemystä tukevia tietoja.

               (24)

               Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että 31 tonnia tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin tosiasiallisesti Intiasta unionin tullialueelle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Mitä tulee tarkastettuihin tietoihin kolmen otokseen kuuluvan intialaisen tuottajan unionin satamiin suuntautuneesta vientimyynnistä, jota ei ollut luovutettu vapaaseen liikkeeseen unionin markkinoilla, tätä myyntiä pidetään osana Intian muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientiä.

               (25)

               Koska tuontimäärät Intiasta unioniin eivät olleet merkittäviä, ne eivät muodostaneet perustaa edustavalle analyysille polkumyynnin tai vahingon jatkumisen todennäköisyydestä. Koska tosiasialliset tuontimäärät ovat niin vähäiset, ei voida päätellä, että Intiasta tapahtui vahingollista polkumyyntiä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

         2.   Tuonnin todennäköinen kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

   2.1.   Tuotantokapasiteetti

               (26)

               On tutkittu, onko asianomaisessa maassa käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joka loisi mahdollisuuden polkumyynnillä tapahtuvan viennin jatkumiseen, jos toimenpiteet kumottaisiin.

               (27)

               On todettu, että kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokapasiteetti kasvoi jyrkästi vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas kapasiteetin käyttöaste laski samana aikana. Näiden kolmen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 75 % unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa unioniin suuntautuvan vientimäärän todennäköisesti kasvavan, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               (28)

               Mitä tulee muihin synteettikuitunuorien tuottajiin Intiassa, on tunnettua, että Garware – yritys, joka lopetti yhteistyön otantavaiheen jälkeen – on merkittävä tuottaja, ja sen virallisen verkkosivuston mukaan sillä on huomattava tuotantokapasiteetti. Lisäksi toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä luetellaan neljä muuta suurta intialaista tuottajaa. On myös useita keskisuuria ja pieniä intialaisia tuottajia, joilla on pääasiassa kotimarkkinamyyntiä. Koska nämä intialaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, niiden tuotantokapasiteetti ei ole tiedossa, mutta voidaan olettaa, että yhteistyössä toimineiden yritysten kehityssuuntaus on niihin verrattavissa ja että siten näillä tuottajilla on lisää käyttämätöntä kapasiteettia.

               (29)

               Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen kaikki otokseen valitut intialaiset tuottajat kiistivät tiedot, jotka liittyivät niiden yhteenlaskettuun käyttämättömään kapasiteettiin. Yritykset olivat kuitenkin itse ilmoittaneet kaikki nämä tiedot, ja ne tarkastettiin kunkin yrityksen tiloihin tehdyillä tarkastuskäynneillä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

         2.2.   Unionin satamiin ja muille vientimarkkinoille suuntautuvan myynnin määrä

               (30)

               Kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muihin kolmansiin maihin suuntautuneen vientimyynnin määrä, mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut myynti, joka ei tullut unionin tullialueelle, on merkittävä, ja se kasvoi noin 80 % tarkastelujaksolla ja vastasi lähes puolta kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaismyynnistä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               (31)

               Tosiasiallinen tuonti unioniin on käytännössä lakannut alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. On kuitenkin huomattava, että otokseen valittujen tuottajien unionin satamiin suuntautuneen vientimyynnin määrä kasvoi huomattavasti tarkastelujaksolla, 61 tonnista 785 tonniin. Koska tosiasiallinen tuontimyynti unioniin tapahtuu osittain samojen myyntikanavien kautta kuin unionin satamissa myytyjen tuotteiden myynti, tämä kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa voi olla osoitus siitä, että toimenpiteiden puuttuessa otokseen valitut intialaiset tuottajat – ja ehkä myös muut – voisivat alkaa myydä merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoilla lyhyen ajan kuluessa.

               (32)

               Kun otetaan huomioon edellä mainittu intialaisten tuottajien vientisuuntaus sekä niiden kasvava läsnäolo unionin satamissa, voidaan päätellä, että on erittäin todennäköistä, että unioniin suuntautuvat Intian vientimäärät kasvaisivat huomattavasti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

               (33)

               Tarkastelun päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja huomautti, että Intian vienti on hyvin monipuolista eri puolilla maailmaa ja markkinoilla, joilla on kasvupotentiaalia, joten vienti unioniin ei kasvaisi merkittävästi, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa. On tunnustettua, että jotkin intialaiset tuottajat ovat saattaneet eriyttää vientimyyntiään eri markkinoiden mukaan; tätä ei kuitenkaan voida pitää riittävänä muuttamaan päätelmiä, jotka on tehty edellä esitettyjen tulosten perusteella.

         2.3.   Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja normaaliarvon suhde

               (34)

               Alustava polkumyyntilaskelma tehtiin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan unionin satamiin suuntautunutta myyntiä koskevien tarkistettujen tietojen perusteella; tämä myynti – vaikka sitä pidetäänkin osana muihin kolmansiin maihin suuntautuvaa vientimyyntiä – antaa hyvän kuvan intialaisten synteettikuitunuorien mahdollisista hinnoista siinä tapauksessa, että tulleja ei olisi. Normaaliarvot perustuivat kotimarkkinahintoihin Intian markkinoilla. Näiden lukujen perusteella polkumyyntiä todettiin esiintyvän kolmesta otokseen valitusta intialaisesta tuottajasta kahden kohdalla. Polkumyyntimarginaalien todettiin olevan keskimäärin 10 %, mitä voidaan pitää merkittävänä vaikkakin paljon alhaisempana kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin.

               (35)

               Vertailu kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan muiden kolmansien maiden markkinoilla saavuttamien hintojen (myynti unionin satamissa pois luettuna) ja niiden kotimarkkinahintojen välillä tuotti samanlaisen tuloksen, vaikkakin tällä perusteella vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat alhaisemmat.

               (36)

               Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei polkumyyntiä todettu Intiasta unioniin suuntautuvassa tuonnissa. Tosiasiallista tuontia ei myöskään juurikaan ollut. Lisäksi polkumyyntiä todettiin sekä myynnissä unionin satamiin että myynnissä muihin kolmansiin maihin. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

               (37)

               Toinen asianomainen osapuoli väitti, että tässä tarkastelussa vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja ei voida pitää merkittävinä, kun niitä verrataan voimassa oleviin tulleihin, ottaen huomioon työvoimakustannusten merkittävä ero unionin ja Aasian välillä. On kuitenkin huomattava, että unionin työvoimakustannukset eivät ole merkityksellisiä polkumyyntimarginaalin laskennassa.

         3.   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (38)

               Edellä esitetyn analyysin perusteella päätelmänä on, että vientiä harjoittavilla tuottajilla on mittava tuotantopotentiaali aloittaa vienti uudelleen unioniin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Mitä tulee hintoihin, kahden otokseen valitun tuottajan todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin. Lisäksi – ottaen myös huomioon yhteistyössä toimimisen lopettanut Garware – valituksessa on lueteltu viisi muuta suurta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joiden voidaan käytettävissä olevien tietojen perusteella olettaa seuraavan niiden yritysten toimintasuuntausta, joiden todettiin myyvän polkumyyntihintaan muihin kolmansiin maihin.

               (39)

               Intialaiset vientiä harjoittavat tuottajat ylläpitävät strategista intressiä unionin markkinoilla, minkä osoittaa niiden unionin satamiin suuntautuvan vientimyynnin kasvava määrä; tämän seikan sekä niiden käytettävissä olevan valtavan varakapasiteetin vuoksi on todennäköistä, että ne lisäisivät vientiä unioniin merkittävässä määrin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Kun otetaan huomioon intialaisten viejien hinnoittelukäytännöt kolmansien maiden markkinoilla, on erittäin todennäköistä, että vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin. Tästä syystä päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin toistumiseen.

         D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

               (40)

               Unionin tuottajat, jotka vastasivat koko unionin tuotannosta, muodostavat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Unionin tuottajien määräksi voidaan arvioida noin neljäkymmentä.

               (41)

               Ne viisitoista unionin tuottajaa, joiden puolesta valituksen tehnyt järjestö esitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön, ja kolme muuta unionin tuottajaa toimittivat otoksen valintaan liittyvät tiedot, joita pyydettiin vireillepanoilmoituksessa Kuten 12 kappaleessa mainitaan, viiden tuottajan otos, joka edustaa noin 40 prosenttia unionin tuotannonalasta, tutkittiin yksityiskohtaisesti. Otokseen kuuluivat seuraavat yritykset:

                           —

                           Cordoaria Oliveira SÁ (Portugali),

                           —

                           Eurorope SA (Kreikka),

                           —

                           Lanex A.S. (Tšekki),

                           —

                           Lankhorst Euronete Ropes (Portugali),

                           —

                           Teufelberger Ges.m.b.H. (Itävalta).

               (42)

               Kuten 12 kappaleessa jo mainittiin, kahdeksantoista yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus kaikesta unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 78 %.

         E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

   1.   Kulutus unionin markkinoilla

               (43)

               Unionin synteettikuitunuorien kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän perusteella (mukaan luettuna yhteistyöhön osallistumattomien unionin tuottajien myynti sellaisena kuin valituksen tehnyt järjestö sen arvioi), johon lisättiin kaikki tuonti unioniin Eurostatin mukaan.

               (44)

               Edellä esitetyn perusteella voidaan vahvistaa, että tarkastelujakson aikana unionin kulutus laski 7 %. Kulutus kasvoi 16 % vuosien 2006 ja 2007 välillä ja laski sen jälkeen 20 % vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin kokonaiskulutus (tonnia)

                           34 318

                           39 816

                           36 777

                           31 944

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              116

                              107

                              93

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat), Eurostat (tuonti)

         2.   Tuonti Intiasta

               (45)

               Kuten 21 kappaleessa todetaan, tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä koko tarkastelujakson aikana, mikä johtui voimassa olevista tehokkaista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä.

               (46)

               Kuten 22 kappaleessa selitetään, intialaisten tuottajien läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa on kasvamassa, mikä liittyy EU:n satamiin suuntautuvasta vientimyynnistä, johon ei sovelleta tulliselvitystä ja joka on siten vapaa mainituista polkumyyntitulleista.

         3.   Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat ja määrä

               (47)

               Koska tosiasiallinen tuonti Intiasta unioniin oli vähäpätöistä, hintavertailu tehtiin Intiasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen (mukaan luettuna unionin satamiin suuntautunut vientimyynti, johon ei sovellettu polkumyyntitulleja) ja otokseen valittujen unionin tuotannonalan tuottajien unionissa tapahtuvan myynnin hintojen välillä.

               (48)

               Tällä perusteella vahvistettiin, että vienti Intiasta muihin kolmansiin maihin tapahtui myyntihinnoilla, jotka olivat selvästi alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat. Näin vahvistettu hintaero oli korkeimmillaan 46 % ja keskimäärin 18 %.

               (49)

               Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan Intian vientimyynnin arvo kohosi yli 30 % tarkastelujakson aikana. Tämän myynnin osuus otokseen valittujen intialaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli lähes puolet.

         4.   Tuonti muista maista

               (50)

               Huolimatta siitä, että kulutus laski 7 % unionin markkinoilla, muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 18 %. Tämän tuonnin markkinaosuus on siten noussut 17 prosentista 22 prosenttiin.

               (51)

               On huomattava, että tuonti Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, kasvoi 46 % tarkastelujaksolla ja saavutti 8,6 prosentin markkinaosuuden (nousua vuoden 2006 luvusta 5,5 %). Vaikka täsmällistä vertailua ei voidakaan tehdä Eurostatin tietojen yleisen luonteen vuoksi – niitä ei ole jaoteltu tuotelajeittain – näyttää siltä, että Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin keskimääräinen hinta on merkittävästi korkeampi kuin Intian vientimyynnin keskimääräinen hinta. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta näyttää olevan linjassa unionin tuotannonalan hintojen kanssa.

               (52)

               Korean tasavallasta, jäljempänä ’Korea’, unioniin suuntautuvan tuonnin markkinaosuus pysyi jatkuvasti noin 3 prosentin tasolla tarkastelujakson aikana. Tämän tuonnin määrä on lisäksi laskenut 6 % supistuvan kulutuksen myötä.

               (53)

               Kaikista muista kolmansista maista tulleen tuonnin osuus unionin synteettikuitunuorien markkinoista oli alle 2 % tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

         5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   5.1.   Alustavat huomiot

               (54)

               Kaikki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa luetellut vahinkoindikaattorit on analysoitu. Unionin tuottajien myyntimäärää ja markkinaosuutta koskevat indikaattorit on analysoitu kaikista unionin tuottajista eli unionin tuotannonalasta kerättyjen tietojen perusteella. Kaikkien muiden vahinkoindikaattorien tutkiminen perustui otokseen valittujen unionin tuottajien toimittamiin tietoihin sellaisina kuin ne oli tarkastettu kunkin yrityksen tiloissa, kuten 15 kappaleessa mainitaan. Kuten 12 kappaleessa jo todettiin, yksi unionin tuottajista aloitti toimintansa tarkastelujakson aikana, eikä sen tietoja sen vuoksi käytetty vahinkoindikaattorien kehityssuuntien analyysissa, jotta vältettiin vääristymät näissä suuntauksissa.

         5.2.   Unionin tuotannonalan myyntimäärät

               (55)

               Unionin tuotannonalan myynti laski merkittävästi eli 12 % tarkastelujaksolla. Kuten 44 kappaleessa jo todettiin, unionin kulutus laski 7 % tarkastelujaksolla, ja erityisen jyrkkä lasku alkoi vuodesta 2007. On syytä korostaa, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymä määrä on supistunut nopeammin kuin kulutus on laskenut:

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin tuotannonalan unionissa myymä määrä (tonnia)

                           28 393

                           32 161

                           28 911

                           24 955

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              113

                              102

                              88

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)

         5.3.   Unionin tuotannonalan markkinaosuus

               (56)

               Edellisessä kappaleessa ja edellä olevassa taulukossa esitettyjen kehityssuuntausten tuloksena unionin tuotannonala on menettänyt markkinaosuuttaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku oli jatkuvaa ja menetys yhteensä 4,6 prosenttiyksikköä.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)

                           82,7 %

                           80,8 %

                           78,6 %

                           78,1 %

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat), valituksen tekijä (otokseen kuulumattomat unionin tuottajat)

               (57)

               On huomattava, että edellä mainittu unionin tuotannonalan markkinaosuuden lasku johtui suurelta osin Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta (ks. 50 kappale).

         5.4.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (58)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantomäärä on pudonnut myyntimäärän kehityksen kanssa vertailukelpoista tahtia eli 17 % tarkastelujaksolla. Tuotantokapasiteetti kasvoi 5 % samalla jaksolla. Tämä johti 20 % laskuun kapasiteetin käyttöasteessa vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotanto (tonnia)

                           11 229

                           12 286

                           12 150

                           9 372

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              109

                              108

                              83

                           Tuotantokapasiteetti (tonnia)

                           21 510

                           23 467

                           23 278

                           22 480

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              109

                              108

                              105

                           Kapasiteetin käyttöaste (%)

                           52,2 %

                           52,4 %

                           52,2 %

                           41,7 %

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              80

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

         5.5.   Varastot

               (59)

               Synteettikuitunuorien tuottajat pitävät yleensä varastojensa määrän melko vähäisenä, koska tuotteet valmistetaan pääosin tilauksesta. Voitiin havaita, että tarkastelujakson aikana keskimääräiset varastot pienenivät, erityisesti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä johtui pääasiassa vähennyksistä synteettikuitunuorien valmistuksessa.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (tonnia)

                           1 073

                           982

                           1 156

                           905

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              92

                              108

                              84

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

         5.6.   Myyntihinnat

               (60)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien unionissa myymän samankaltaisen tuotteen keskimääräiset hinnat ovat kohonneet jonkin verran koko tarkastelujakson ajan ja erityisesti vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä:

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta (euroa/tonni)

                           5 268

                           5 229

                           5 670

                           5 766

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              99

                              108

                              109

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

               (61)

               On kuitenkin huomattava, että edellä mainittu keskimääräinen myyntihinta lasketaan kaikkien tuotelajien perusteella, mukaan luettuna kalleimmat synteettikuitunuorat, kuten Dyneema-nimisestä raaka-aineesta tehdyt synteettikuitunuorat. Hintavaihtelu näiden eri tuotelajien välillä on todellakin valtava (ks. 19 kappale). Viime vuosina unionin tuotannonala on lisännyt kalliimpien tuotteiden valmistusta, joten tällaisten synteettikuitunuorien osuus niiden tuotevalikoimasta on kasvussa. Nämä viimeaikaiset muutokset tuotevalikoimassa ovat yksi niistä syistä, joiden vuoksi unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat ovat nousseet.

         5.7.   Kannattavuus

               (62)

               Osaksi voimassa olevien tehokkaiden toimenpiteiden ja osaksi tuotevalikoiman monipuolistamisen ansiosta otokseen valitut unionin tuottajat kykenivät pitämään yllä vakaata ja tervettä kannattavuutta koko tarkastelujakson ajan:

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin tuotannonalan kannattavuus (%)

                           9,7 %

                           11,1 %

                           10,0 %

                           12,4 %

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              115

                              104

                              128

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

         5.8.   Investoinnit ja pääoman saanti

               (63)

               Investointien taso oli suhteellisen korkea vuosina 2006 ja 2007, minkä jälkeen ne putosivat puoleen aiemmasta määrästä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei tehty käytännössä lainkaan investointeja.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Nettoinvestoinnit (euroa)

                           3 574 130

                           3 886 212

                           1 941 222

                           168 877

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              109

                              54

                              5

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

         5.9.   Investointien tuotto

               (64)

               Vakaan kannattavuuskehityksen mukaisesti myös investointien tuotto kohosi koko tarkastelujakson ajan.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Investointien tuotto (%)

                           21,4 %

                           25,5 %

                           26,1 %

                           28,4 %

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              119

                              122

                              132

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

         5.10.   Kassavirta

               (65)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien kassavirta oli suhteellisen tasaista tarkastelujaksolla:

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kassavirta (euroa)

                           6 033 496

                           7 973 188

                           7 790 847

                           6 911 360

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              132

                              129

                              115

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

         5.11.   Työllisyys, tuottavuus ja työvoimakustannukset

               (66)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien työllisyystilanne kehittyi myönteisesti vuosina 2006–2008. Vuodesta 2008 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti työllisyys kuitenkin laski, mikä johtui kysynnän heikkenemisestä markkinoilla. Kysynnän lasku johti supistettuun tuotantoon ja tuottavuuden laskuun vuoden 2008 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoteen 2008 asti, minkä jälkeen ne laskivat hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                           2006

                           2007

                           2008

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työllisyys (henkilöä)

                           638

                           665

                           685

                           623

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              104

                              107

                              98

                           Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

                           12 851

                           13 688

                           14 589

                           14 120

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              107

                              114

                              110

                           Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)

                           17,6

                           18,4

                           17,7

                           15,0

                              Indeksi (2006 = 100)

                              100

                              105

                              101

                              85

                              Lähde:
                              tutkimus (otokseen valitut unionin tuottajat)

         5.12.   Kasvu

               (67)

               Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus laski 7 % (ks. 44 kappale), unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla laski 12 % ja unionin tuotannonalan markkinaosuus supistui 6 prosenttiyksikköä (ks. 55 ja 56 kappale edellä). Toisaalta samalla kun Intiasta tulevan tuonnin tosiasiallinen määrä pysyi vähäpätöisenä voimassa olevien toimenpiteiden johdosta, tuontimäärä muista maista kasvoi 18 % (mikä johtui pääasiassa Kiinasta tulevasta tuonnista) ja sen markkinaosuus kohosi 5 prosenttiyksikköä (ks. 50 kappale). Näin ollen päätelmänä on, että kulutuksen lasku vaikutti voimakkaammin unionin tuotannonalaan, jonka myyntimäärä supistui enemmän kuin muilla markkinatoimijoilla.

         5.13.   Polkumyyntimarginaalin suuruus

               (68)

               Koska tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli vähäpätöistä, polkumyyntimarginaalia ei voitu määrittää tosiasialliselle Intiasta tulevalle tuonnille. On kuitenkin huomattava, että Intiasta unionin satamiin suuntautuva vienti, johon ei sovelleta tulliselvitystä, on lisääntynyt huomattavasti, ja osan tästä myynnistä todettiin tapahtuvan polkumyyntihinnoilla.

         5.14.   Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (69)

               Tutkimuksessa selvitettiin, onko unionin tuotannonala yhä toipumassa aiemmin tapahtuneen polkumyynnin vaikutuksista. Päätelmänä oli, että unionin tuotannonala oli jo onnistunut toipumaan suurelta osin näistä vaikutuksista, koska tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat olleet voimassa pitkän aikaa.

         5.15.   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

               (70)

               Koska Intiasta peräisin olevien synteettikuitunuorien tuonnissa on ollut käytössä tehokkaat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, unionin tuotannonala näyttää onnistuneen suurelta osin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

               (71)

               Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan tilanne on turvattu. Vaikka tietyt unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit – muun muassa kannattavuus, investointien tuotto ja kassavirta – näyttäisivät osoittavan suhteellisen vakaata tilannetta, muut vahinkoindikaattorit – erityisesti myyntimäärä ja markkinaosuus, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste sekä investoinnit – osoittavat selvästi, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen melko hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa. Tämän tutkimuksen päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi intialainen tuottaja väitti, ettei unionin tuotannonala kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tässä suhteessa on huomattava, ettei ole todettu, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen sijaan tarkastelun tulosten perusteella päätelmänä oli, että jotkin indikaattorit osoittivat vakaata tilannetta kun taas toisten indikaattorien kohdalla oli merkkejä vahingosta.

               (72)

               Jotkin osapuolet väittivät, että joidenkin vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset eivät johtuneet Intiasta tulevasta tuonnista vaan maailmanlaajuisesta talouskriisistä ja Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta markkinaosuudesta. Tässä suhteessa on huomattava, että tiettyjen indikaattorien negatiivisen kehityksen syynä ei pidetty lähes olematonta Intiasta tulevaa tuontia. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvua tutkittiin, eikä sillä ollut vaikutusta vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin.

               (73)

               Mitä tulee unionin tuotannonalan yleiseen elinkelpoisuuteen, on huomattava, että erilaisten kalliiden tuotteiden asteittainen markkinoilletuonti – sekä unionin että kolmansien maiden markkinoilla – näyttää luoneen unionin tuotannonalan pitkäaikaiselle kilpailukyvylle myönteiset näkymät, koska näitä korkealaatuisia synteettikuitunuoria valmistavien tuottajien määrä on nykyisellään vähäinen globaaleilla markkinoilla.

         F.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

               (74)

               Kuten 25 kappaleessa mainitaan, tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Intiasta vähäpätöinen määrä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten analyysissa keskityttiin polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyteen.

               (75)

               Kuten 26–28 kappaleessa jo selvitettiin yksityiskohtaisesti, intialaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on valtavasti käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten 30–32 kappaleessa lisäksi selitetään, intialaisilla tuottajilla on vahva suuntaus ja kannustin myydä tuotteitaan suuria määriä vientimarkkinoilla. Kuten lisäksi 31 kappaleessa mainitaan, intialaiset tuottajat toimivat vahvasti ja enenevästi unionin satamissa. Näistä syistä voidaan päätellä, että tuonti Intiasta unioniin kohoaa hyvin todennäköisesti lyhyessä ajassa huomattaviin määriin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               (76)

               Kuten 34 ja 35 kappaleessa todetaan, toimenpiteiden puuttuessa Intiasta tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi polkumyyntihinnoin. Kuten lisäksi edellä 47 ja 48 kappaleessa mainitaan, on todettu, että intialaisten tuottajien myyntihinta on keskimäärin 18 % alempi kuin unionin tuotannonalan (ja tämä hintaero voi olla jopa 46 %), mikä näyttää osoittavan, että toimenpiteiden puuttuessa intialaiset tuottajat todennäköisesti vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille hinnoilla, jotka ovat huomattavasti alemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, eli ne todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan myyntihinnat.

               (77)

               Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden puuttuessa on hyvin todennäköistä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Intiasta kasvaisi merkittävästi ja toteutuisi hinnoilla, jotka alittaisivat huomattavasti unionin tuotannonalan hinnat.

               (78)

               Kun otetaan huomioon 71 ja 72 kappaleessa selitetty unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, Intiasta tulevan polkumyyntituonnin toistuminen mahdollisesti laajamittaisena unionin hinnat alittavilla hinnoilla aiheuttaisi todennäköisesti vahingollisen vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyyntituonnin merkittävä lisääntyminen aiheuttaa todennäköisesti unionin tuotannonalalle lisää markkinaosuuden ja myyntimäärän menetyksiä, mikä johtaa tuotannon supistuksiin ja työllisyyden laskuun. Tämä yhdessä unionin tuottajien myyntihinnat alittavasta tuonnista aiheutuvan merkittävän hintapaineen kanssa johtaisi unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen nopeaan ja vakavaan heikkenemiseen.

               (79)

               Edellä selostetun perusteella päätellään, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahinko todennäköisesti toistuisi, kun tarkasteltavana olevaa tuotetta alettaisiin tuoda uudelleen polkumyynnillä Intiasta.

         G.   UNIONIN ETU

   1.   Alustavat huomiot

               (80)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista.

               (81)

               Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien, kauppiaiden, tukkumyyjien ja teollisten käyttäjien edut.

               (82)

               Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Lisäksi tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat voimassa.

               (83)

               Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin toistumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista.

         2.   Unionin tuotannonalan edut

               (84)

               Kuten 56 ja 73 kappaleessa jo mainittiin, unionin tuotannonala kykeni pitämään yllä merkittävää joskin kutistuvaa markkinaosuuttaan monipuolistamalla tuotevalikoimaansa kalliimmilla synteettikuitunuorilla. Sen vuoksi voidaan katsoa, että unionin tuotannonala on pysynyt rakenteellisesti elinkelpoisena.

               (85)

               Ottaen huomioon 70–72 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 74–79 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien annettaisiin raueta, ja tämä johtaisi merkittävän vahingon toistumiseen.

               (86)

               Kun otetaan huomioon Intiasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen odotetut määrät ja hinnat, unionin tuotannonalaan kohdistuisi todellakin vakava riski. Kuten 78 kappaleessa selitetään, tämä tuonti johtaisi sen markkinaosuuden, myyntimäärän ja työllisyyden heikkenemiseen edelleen ja alentaisi sen hintoja, minkä tuloksena sen kannattavuus heikkenisi vastaavalle tasolle kuin alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin.

               (87)

               Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska päinvastaista näyttöä ei ole, voidaan päätellä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin unionin tuotannonalan etua.

         3.   Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden etu

               (88)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet kymmenelle etuyhteydettömälle tuojalle/kauppiaalle. Vain yksi näistä yrityksistä vastasi ja ilmoitti vastustavansa asiaa. Koska tämä yritys on etuyhteydessä intialaiseen synteettikuitunuorien tuottajaan, sitä ei kuitenkaan voida pitää etuyhteydettömänä tuojana. Koska yritys on etuyhteydessä oleva tuoja, sen etu kytkeytyy olennaisesti siihen etuyhteydessä olevan intialaisen tuottajan etuun.

               (89)

               Näin ollen päätelmänä on, ettei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitäminen vaikuttaisi suuressa määrin kielteisesti asianomaisiin etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin.

         4.   Käyttäjien etu

               (90)

               Komissio lähetti kirjeen yhdelle tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien toimialajärjestölle. Yksikään käyttäjä ei toimittanut täytettyä kyselylomakevastausta, eikä järjestöltä saatu kirjallisia kannanottoja.

               (91)

               Ottaen huomioon käyttäjien yhteistyön puuttuminen ja se seikka, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus on todennäköisesti vähäpätöinen verrattuna muihin kustannuksiin, joita tärkeimmille käyttäjien toimialoille kuten laivanrakennukselle, koneiden valmistukselle ja offshore-lauttojen toiminnalle aiheutuu, päätelmänä on, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä ei olisi merkittävän kielteistä vaikutusta näihin käyttäjiin.

         5.   Päätelmät

               (92)

               Toimenpiteiden voimassa pitämisen voidaan odottaa varmistavan, että Intiasta tuleva polkumyynti ei lisäänny merkittävästi unionin markkinoilla lyhyellä aikavälillä. Näin ollen unionin tuotannonala hyötyy edelleen kilpailukykyisistä olosuhteista unionin markkinoilla, ja sulkemisten ja työllisyyden laskun uhka vähenee. Edullisten vaikutusten odotetaan myös takaavan unionin tuotannonalalle olosuhteet, joissa se voi kehittää innovatiivisia korkeamman teknologian tuotteita uusia ja erikoistuneita sovelluksia varten.

               (93)

               On myös huomattava, että unionin tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien etua koskevan tarkastelun perusteella ei näytä olevan pakottavia syitä, jotka osoittaisivat, että toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi laajalti kielteinen vaikutus.

               (94)

               Kun otetaan huomioon edellä esitetyt päätelmät toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen vaikutuksesta eri toimijoihin unionin markkinoilla, on pääteltävä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista.

         H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

               (95)

               Huomioon ottaen edellä esitetty, eli muun muassa intialaisten tuottajien valtava käyttämätön kapasiteetti, niiden vahva vientisuuntaus ja kasvava läsnäolo unionin markkinoiden ovensuussa, niiden muiden kolmansien maiden markkinnoille suuntautuvan vientimyynnin hinnat, joiden todettiin olevan alle normaaliarvon ja myös selvästi alle unionin tuotannonalan hintojen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, sekä unionin tuotannonalan suhteellisen hauras tilanne, on todennäköistä, että Intiasta tuleva vahingollinen polkumyynti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

               (96)

               Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista nykyisessä muodossaan aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta; huomautuksia, joiden perusteella edellä selostettuja päätelmiä olisi ollut aihetta muuttaa, ei kuitenkaan esitetty. Päätelmien ilmoittamiseen liittyviä väitteitä on käsitelty asiaa koskevissa tämän asetuksen johdanto-osan kappaleissa.

               (97)

               Edellä esitetystä seuraa, että asetuksella (EY) N:o 1736/2004 käyttöön otetut polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa.

               (98)

               Jättämättä mitenkään huomiotta sitä, että vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyys on vahvistettu, tähän menettelyyn liittyy erityisnäkökohtia, muun muassa voimassa olevien toimenpiteiden pitkä kesto, jota on jo pidennetty kerran, sekä Intiasta tulevan tosiasiallisen tuonnin hyvin vähäinen määrä, johon 21–24 kappaleessa viitataan. Nämä seikat olisi otettava riittävästi huomioon polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden uuden pidennyksen kestossa, jonka olisi oltava kolme vuotta. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä totesi, että toimenpiteiden kestoa olisi pidennettävä viidellä vuodella eivätkä edellä esitetyt lyhemmän pidennyksen syyt olleet perusteltuja.

               (99)

               Yleensä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla tehtävää toimenpiteiden voimassaolon pidennystä sovelletaan viiden vuoden ajan. Tutkimuksen päätelmänä oli, että unionin tuotannonalan tilanne oli edelleen hauras tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa; sillä on ollut taloudellisia vaikeuksia pitkän aikaa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin. Niinpä vahingollisesta polkumyynnistä ei ole vielä täysin toivuttu. Useat vahinkoindikaattorit osoittivat kuitenkin, että toimenpiteiden käyttöönotto on jo mahdollistanut joitain merkittäviä parannuksia. Tämän monitahoisen tilanteen analyysin perusteella päätelmänä on, että täydellinen ja vankka toipuminen aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista tapahtuu todennäköisesti lyhyemmässä ajassa kuin normaalissa viidessä vuodessa. Arvioitiin, että kattavan vahinkoanalyysin perusteella sekä toimenpiteiden voimassa ollessa tapahtuvan todennäköisen markkinakehityksen johdosta kolmen vuoden jakson pitäisi riittää unionin tuotannonalan taloudellisen ja rahoituksellisen aseman täydelliseen toipumiseen. Näistä syistä ei näytä olevan tarpeen pitää toimenpiteitä voimassa tätä pidempään.

               (100)

               Näin ollen katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon pidentämiselle täyteen viiden vuoden jaksoon ei saada täyttä tukea niistä tosiseikoista, jotka tutkimuksessa todettiin, ja että toimenpiteiden kesto olisi sen vuoksi rajoitettava kolmeen vuoteen.

               (101)

               2 artiklassa vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin alkuperäisen tutkimuksen päätelmien perusteella. Siinä on siten otettu huomioon tuossa tutkimuksessa todettu asianomaista yritystä koskeva tilanne. Tätä tullia (toisin kuin maakohtaista ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) sovelletaan siten yksinomaisesti Intiasta peräisin olevien sellaisten tuotteiden tuontiin, jotka asianomainen yritys eli nimenomaisesti mainittu oikeushenkilö on valmistanut. Muiden yritysten, joita ei erikseen mainita 1 artiklassa, erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa tätä tullia, vaan niihin on sovellettava koko maata koskevaa tullia.

               (102)

               Kaikki yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle, ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi nimenmuutokseen tai kyseessä oleviin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavan Intiasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodeihin 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 ja 5607 50 19 luokiteltavan tuotteen tuonnissa: side- ja purjelanka, nuora ja köysi, myös palmikoidut tai punotut ja myös kyllästetyt, päällystetyt tai peitetyt muovilla tai kumilla taikka muovi- tai kumivaippaiset, polyeteeniä tai polypropeenia, muu kuin lyhdelanka tai paalinaru, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m), sekä nailonista tai muusta polyamidista tai polyesteristä valmistettua muuta synteettikuitua, suurempi kuin 50 000 desitexiä (5 g/m).
   2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava:

               Yritys

               Tulli

               TARIC-lisäkoodi

               Garware Wall Ropes Ltd

               53,0 %

               8755

               Kaikki muut yritykset

               82,0 %

               8900

         3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan kolmen vuoden ajan.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EYVL L 183, 26.6.1998, s. 1.

      (3)  EUVL L 311, 8.10.2004, s. 1.

      (4)  EUVL C 240, 7.10.2009, s. 6.