title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2005, annettu 16 päivänä marraskuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa

text:
               17.11.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 310/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/2005,
   annettu 16 päivänä marraskuuta 2016,
   väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,
   on kuullut jäsenvaltioita,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Vireillepano

               (1)

               Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 18 päivänä helmikuuta 2016 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (2) 5 artiklan nojalla vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Korean tasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuontia unioniin. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tutkimuksen vireillepanoa koskevan ilmoituksen (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

               (2)

               Komissio pani tutkimuksen vireille, kun European Thermal Paper Association (ETPA), jäljempänä ’valituksen tekijä’, esitti 4 päivänä tammikuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia tietyn kevyen lämpöpaperin tuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

         1.2   Asianomaiset osapuolet

               (3)

               Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Korean viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

               (4)

               Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’kuulemisesta vastaava neuvonantaja’, kanssa.

               (5)

               Kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin kaksi kuulemista Hansol-ryhmän pyynnöstä; etuyhteydessä olevat kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa kuuluvat tähän ryhmään. Ensimmäisessä kuulemisessa maaliskuussa 2016 pyydettiin, että jotkin etuyhteydessä olevat jalostajat vapautettaisiin kyselylomakkeeseen vastaamisesta. Kuulemisen jälkeen ja kun yhden etuyhteydessä olevan jalostajan tiloihin oli tehty tarkastuskäynti vapautusta koskevan pyynnön taustalla olevien seikkojen varmistamiseksi, komissio katsoi, että yhden etuyhteydessä olevan jalostajan on täytettävä kyselylomake, ja kolmelle muulle etuyhteydessä olevalle jalostajalle myönnettiin vapautus. Toisessa kuulemisessa syyskuussa 2016 kaksi yhteistyössä toiminutta vientiä harjoittavaa tuottajaa, joukko etuyhteydettömiä tuojia ja käyttäjiä sekä Korean valtion edustajat ottivat esiin useita seikkoja, jotka liittyivät tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään, valitukseen, vahinkoon, syy-yhteyteen ja unionin etuun.

         a)   Otanta

               (6)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

         Unionin tuottajia koskeva otanta

               (7)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Otokseen kuului kolme unionin tuottajaa kahdessa eri jäsenvaltiossa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus oli 75–95 prosenttia (4) edustavuutta koskevaan tutkimukseen ilmoittautuneiden yritysten unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin määrästä ja unionin etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan myynnin arvioidusta kokonaismäärästä. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Osapuolet eivät esittäneet huomautuksia alustavasta otoksesta, joten se vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

         Tuojien otanta

               (8)

               Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

               (9)

               Yksi etuyhteydessä oleva jalostaja, jolla oli tuontitoimintaa, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Huomautuksia ei esitetty.

         b)   Vastaukset kyselyyn

               (10)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle etuyhteydessä olevalle vientiä harjoittavalle tuottajalle (Hansol Paper Co., Ltd, jäljempänä ’Hansol Paper’, ja Hansol Artone Paper Co., Ltd, jäljempänä ’Artone’), jotka molemmat kuuluvat Hansol-ryhmään, sekä niihin etuyhteydessä olevalle kauppiaalle (Hansol Europe B.V., jäljempänä ’Hansol Europe’) ja etuyhteydessä olevalle jalostajalle (Schades Ltd, jäljempänä ’Schades’). Kyselylomakkeet lähetettiin myös kolmelle otokseen valitulle unionin tuottajalle ja noin 50 muulle osapuolelle (26 käyttäjää, 21 välittäjää, kaksi järjestöä ja yksi etuyhteydetön tuoja), jotka ilmaisivat olevansa kiinnostuneita tutkimuksesta.

               (11)

               Vastauksia saatiin kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja niihin etuyhteydessä olevalta kauppiaalta ja jalostajalta, kolmelta otokseen valitulta unionin tuottajalta, yhdeksältä etuyhteydettömältä jalostajalta, kahdelta kauppiaalta kaupan eri portaista, yhdeltä etuyhteydettömältä jalostajalta, jolla oli tuontitoimintaa, sekä yhdeltä järjestöltä. Lisäksi 11 osapuolta toimitti vapaamuotoisen vastauksen.

         c)   Tarkastuskäynnit

               (12)

               Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           —

                           Unionin tuottajat:

                                       —

                                       Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Espanja

                                       —

                                       Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Saksa

                                       —

                                       Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Saksa

                           —

                           Tuoja/käyttäjä:

                                       —

                                       Papiery Powlekane ”PASACO” sp. z o.o., Solec Kujawski, Puola

                           —

                           Korean tasavallassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat:

                                       —

                                       Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Korean tasavalta

                           —

                           Hansol-ryhmän vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleva kauppias:

                                       —

                                       Hansol Europe, Hoofddorp, Alankomaat

                           —

                           Hansol-ryhmän vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä oleva jalostaja:

                                       —

                                       Schades, Ripley, Yhdistynyt kuningaskunta.

         d)   Tietojen esittäminen

               (13)

               Kun otetaan huomioon tietoja toimittaneiden osapuolten vähäinen määrä, jotkin jäljempänä esitettävistä luvuista annetaan vaihteluväleinä.

         1.3   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (14)

               Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

               (15)

               Tarkasteltavana oleva tuote on Korean tasavallasta peräisin oleva enintään 65 g/m2 painoinen kevyt lämpöpaperi, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella (väriaineen ja kehittimen seos, joka reagoi lämpöön muodostaen kuvion) toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

               (16)

               Kevyttä lämpöpaperia voidaan tuottaa käyttämällä erityyppisiä kehittimiä: joko sellaisia, jotka sisältävät bisfenoli A:ta ja bisfenoli S:ää (fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi), tai sellaisia, jotka eivät sisällä fenolia (fenoliton kevyt lämpöpaperi). Molemmat kevyen lämpöpaperin lajit sisältyvät tähän tutkimukseen.

               (17)

               Kevyttä lämpöpaperia käytetään myyntipisteissä olevissa sovelluksissa, kuten vähittäiskaupan antamissa kuiteissa.

         2.2   Samankaltainen tuote

               (18)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

                           —

                           tarkasteltavana oleva tuote;

                           —

                           Korean tasavallan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; sekä

                           —

                           unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

               (19)

               Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         2.3   Tuotteen määritelmää koskevat väitteet

               (20)

               Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja pyysi fenolittoman kevyen lämpöpaperin jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle sillä perusteella, että Korean tasavallassa ei tuoteta eikä sieltä viedä fenolitonta kevyttä lämpöpaperia ja että se eroaa fenolia sisältävästä kevyestä lämpöpaperista kemiallisen koostumuksensa, kuluttajien näkemysten, tuotantoprosessien, käyttötarkoitusten ja markkinahinnan suhteen. Sama osapuoli pyysi myös, että määritelmän ulkopuolelle jätetään kevyt lämpöpaperi, jonka paino on alle 44 g/m2.

               (21)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että kevyttä lämpöpaperia on useita lajeja – mukaan luettuna fenolia sisältävät ja fenolittomat sekä alle 44 g/m2 painoiset – ja että kyseessä on yksi ainoa tuote, koska niillä kaikilla on samanlaiset perusominaisuudet, tuotantoprosessit ja käyttötarkoitukset ja ne ovat keskenään vaihdettavissa käyttäjien ja kuluttajien kannalta. Tutkimuksen mukaan kaikki tuotelajit koostuvat peruspaperista, jossa on lämpöherkkä päällyste, ja periaatteessa kaikki tuotteet on saatu samanlaisesta tuotantoprosessista. Lisäksi kaikilla kevyen lämpöpaperin lajeilla on samanlaisia ominaisuuksia ja niitä käytetään lämpökirjoittimella tulostamiseen. Sen vuoksi käyttäjän ja kuluttajan näkökulmasta niillä kaikilla on sama lopputulos.

               (22)

               Lisäksi on syytä huomata, että alle 44 g/m2 painoisen kevyen lämpöpaperin poissulkemista koskevan pyynnön tukena ei ollut mitään näyttöä.

               (23)

               Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että kuluttajilla saattaa olla erilaisia näkemyksiä fenolia sisältävästä ja fenolittomasta kevyestä lämpöpaperista, mutta väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä, ja tutkimuksessa vahvistettiin, että valtaosa kuluttajista ei ole tietoinen kevyen lämpöpaperin koostumuksesta eikä näin ollen tee mitään eroa fenolia sisältävän ja fenolittoman lämpöpaperin välille. Fenolia sisältävän ja fenolittoman kevyen lämpöpaperin markkinahinnat eivät myöskään eroa merkittävästi toisistaan. Sen vuoksi päätellään alustavasti, että kaikki kevyen lämpöpaperin lajit kilpailevat keskenään, joskin joitakin hintaeroja esiintyy. Tuotelajien välistä hintakilpailua käsitellään tarkemmin 5.2.4 kohdassa.

               (24)

               Edellä esitetyistä syistä tuotteita, joiden paino on alle 44 g/m2 ja jotka eivät sisällä fenolia, ei voida jättää samankaltaisen tuotteen määritelmän ulkopuolelle tässä vaiheessa. Sen takia molemmat pyynnöt hylätään alustavasti.

         3.   POLKUMYYNTI

   3.1   Alustava huomio

               (25)

               Hansol-ryhmä myi tutkimusajanjaksolla 15–25 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvasta kokonaismyynnistään joko suoraan etuyhteydettömille osapuolille tai välillisesti jälleenmyynnillä etuyhteydessä olevien osapuolten kautta; suurin osa sen unioniin suuntautuvasta myynnistä (75–85 %) tapahtui etuyhteydessä oleville osapuolille ja oli tarkoitettu jalostettavaksi pieniksi rulliksi. Määrät ilmoitetaan vaihteluvälinä luottamuksellisuussyistä. Jotta polkumyyntilaskelmat olisivat edustavia, niissä on otettu mukaan molemmat myyntikanavat, jotka on painotettu asianmukaisesti.

         3.2   Normaaliarvo

               (26)

               Komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vientiä harjoittavaa tuottajaa kohden on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla todettiin edustavaksi.

               (27)

               Tämän jälkeen komissio yksilöi kotimarkkinamyynniltään edustavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai muistuttivat niitä läheisesti.

               (28)

               Sitten komissio tutki, oliko vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio vahvisti, että kolmea tuotetta myytiin määrä, joka oli alle 5 prosenttia unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärästä. Näitä pidettiin kotimarkkinoilla myytyihin tuotelajeihin verrattavissa olevina tuotelajeina, joiden ainoat erot olivat paperin paino ja yhdessä tapauksessa käytetyn fenolin tyyppi. Näiden tuotelajien osalta normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti.

               (29)

               Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (30)

               Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

                           a)

                           vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

                           b)

                           tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

               (31)

               Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjakson aikana.

               (32)

               Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tutkimusajanjakson aikana, jos:

                           a)

                           tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

                           b)

                           tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

               (33)

               Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että suurin osa kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Näin ollen normaaliarvo laskettiin kaiken kotimarkkinoilla tutkimusajanjaksolla tapahtuneen myynnin hintojen painotettuna keskiarvona.

               (34)

               Samankaltaisen tuotteen niiden tuotelajien osalta, joita ei myyty lainkaan tai joiden myynti ei ollut edustavaa kotimarkkinoilla, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

               (35)

               Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana seuraavat:

                           a)

                           painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana; ja

                           b)

                           yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tutkimusajanjakson aikana.

               (36)

               Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, lisättiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisiin tuotelajeihin, joita ei myyty lainkaan kotimarkkinoilla, lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.

         3.3   Vientihinta

               (37)

               Kuten 25 kappaleessa todetaan, Hansol-ryhmän myynti unionissa tutkimusajanjaksolla koostui etuyhteydettömille osapuolille myydyistä konerullista sekä etuyhteydessä oleville osapuolille jälleenmyyntiä varten myydyistä konerullista, mutta valtaosa unioniin suuntautuvasta myynnistä oli tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä etuyhteydessä oleville yrityksille jalostettavaksi pienemmiksi rulliksi, jotka myöhemmin jälleenmyytiin etuyhteydettömille asiakkaille.

               (38)

               Jos tarkasteltavana oleva tuote myytiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta.

               (39)

               Jos tarkasteltavana oleva tuote myytiin unioniin tuojana/kauppiaana ja/tai jalostajana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote tai tuotu ja jalostettu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Etuyhteydessä olevan osapuolen etuyhteydettömiltä asiakkailta veloittamaa myyntihintaa oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä siitä etuyhteydessä olevan osapuolen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, kohtuullinen voitto ja tapauksen mukaan muut kustannukset. Jos myynnin kohteena oli pieni rulla, ilmoitetut ja todennetut jalostuskustannukset vähennettiin myös.

               (40)

               Unionin tuomioistuinten vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti komissio ei käyttänyt etuyhteydessä olevien yritysten voittomarginaaleja, koska niitä pidetään epäluotettavina. Yksi etuyhteydetön tuoja toimi yhteistyössä, mutta sen kannattavuustiedot olivat luottamuksellisia eikä niitä voida paljastaa. Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, laskelmissa käytettiin samanlaisen tuotannonalan valmistamaa toista paperituotetta (päällystetty hienopaperi) koskevassa aiemmassa menettelyssä (5) käytettyä kohtuullista voittomarginaalia. Koska molemmat tuotteet ja tuotannonalat ovat hyvin samankaltaiset (pääomavaltaisia tuotannonaloja ja jotkin kevyen lämpöpaperin tuottajat valmistavat myös päällystettyä hienopaperia), tätä kohtuullisen voittomarginaalin määrittämiseen käytettyä menetelmää pidettiin asianmukaisena. Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, käytettiin 4,5 prosentin voittomarginaalia.

         3.4   Vertailu

               (41)

               Komissio vertaili normaaliarvoa ja vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (42)

               Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               (43)

               Koska pienten rullin tuotantoa ja myyntiä varten käytettyjen konerullien alkuperä ei ollut tiedossa, etuyhteydessä oleville osapuolille pieniksi rulliksi jalostamista varten myytyjen konerullien vientihintaa on verrattu aggregoidulla tasolla vahvistettuun normaaliarvoon eli se perustuu sekä Hansol Paperin että Artonen kunkin tuotelajin keskimääräiseen myyntihintaan kotimarkkinoilla ja tuotantokustannuksiin.

               (44)

               Etuyhteydettömille osapuolille suoraan myytyihin konerulliin ja etuyhteydessä olevien osapuolten kautta myytyihin konerulliin liittyvien vientihintojen polkumyyntimarginaali vahvistettiin vertaamalla Hansol Paperin tuotelajikohtaista vientihintaa Hansol Paperin tuotelajikohtaiseen normaaliarvoon ja Artonen tuotelajikohtaista vientihintaa Artonen tuotelajikohtaiseen normaaliarvoon.

         3.5   Polkumyyntimarginaali

               (45)

               Näin laskettu polkumyyntimarginaali on 10–15 prosenttia myöhemmin pieniksi rulliksi etuyhteydettömille asiakkaille myyntiä varten jalostettavien konerullien myynnin osalta ja 0,5–5 prosenttia etuyhteydettömille ja etuyhteydessä oleville osapuolille myytyjen konerullien osalta.

               (46)

               Hansol-ryhmän unioniin suuntautuvasta viennistä tutkimusajanjaksolla 15–25 prosenttia oli konerullien (suoraa tai välillistä) myyntiä ja muu myynti oli jalostettavien ja pieninä rullina jälleenmyytävien konerullien myyntiä etuyhteydessä oleville osapuolille (ks. 25 kappale). Edellä mainitut polkumyyntimarginaalit on painotettu tämän mukaisesti. Tämä tehtiin soveltamalla etuyhteydettömille asiakkaille suoraan tai välillisesti myytyjen konerullien myynnin osuutta (15–25 %) konerullien osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin (0,5–5 %) ja soveltamalla etuyhteydessä oleville osapuolille pieniksi rulliksi jalostamista ja myöhempää jälleenmyyntiä varten myytyjen konerullien myynnin osuutta (75–85 %) pieniksi rulliksi jalostettujen konerullien osalta laskettuun polkumyyntimarginaaliin (10–15 %).

               (47)

               Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

               (48)

               Tällä perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                           Yritys

                           Väliaikainen polkumyyntimarginaali

                           Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co., Ltd ja Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           Kaikki muut yritykset (%)

                           12,1

               (49)

               Kaikkien muiden Korean tasavallan vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärästä, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.

               (50)

               Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen koko viennin. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle.

         4.   VAHINKO

   4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

               (51)

               Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti viisi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

               (52)

               Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 372 645 tonnia. Komissio päätyi tähän lukuun käyttämällä valituksen tekijän kyselyvastauksessa annettuja tietoja, joita verrattiin otokseen valittujen unionin tuottajien kyselyvastauksiin. Kuten 7 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli 75–95 prosenttia.

         4.2   Unionin kulutus

               (53)

               Komissio vahvisti unionin kulutuksen käyttäen perustana unionin tuotannonalan unionissa etuyhteydettömille asiakkaille tapahtunutta myyntiä (lähde: valituksen tekijän kyselyvastaus ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset), valituksen tekijän arvioita kevyen lämpöpaperin tuonnista Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’Yhdysvallat’ ja Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, sekä vientiä harjoittavan tuottajan myyntiä unionissa (lähde: kyselyvastaus).

               (54)

               Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Unionin kulutus (tonnia)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Unionin kulutus yhteensä

                           163 000 –168 000

                           178 000 –183 000

                           178 000 –183 000

                           189 000 –194 000

                              Indeksi

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Lähde: Vahinkoa ja polkumyyntiä koskeva kyselylomake.

               (55)

               Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 15 prosenttia, pääasiassa vuosina 2012–2013 ja vuosina 2014–2015.

         4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

   4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (56)

               Komissio määritti tuonnin määrän vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin unionin kulutuksen perusteella (ks. 53 kappale).

               (57)

               Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 2

                  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia)

                           1 000 –2 000

                           12 000 –17 000

                           19 000 –25 000

                           23 000 –28 000

                              Indeksi

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Markkinaosuus (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Indeksi

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Lähde: Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva kyselylomake.

               (58)

               Vuonna 2015 Korean tasavallasta tuli tuontia 22,8 kertaa niin paljon kuin vuonna 2012. Markkinaosuus kasvoi vuoden 2012 tasosta eli 0,7 prosentista tutkimusajanjakson 13,6 prosenttiin.

         4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (59)

               Komissio määritti tuonnin hinnat vientiä harjoittavan tuottajan toimittaman kyselyvastauksen perusteella.

               (60)

               Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Tuontihinnat (euroa/tonni)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Koreasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta

                           1 400 –1 500

                           1 450 –1 550

                           1 300 –1 400

                           1 200 –1 300

                              Indeksi

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Lähde: Polkumyyntiä koskeva kyselylomake.

               (61)

               Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat laskivat 15 prosenttia. On syytä huomata, että vuoden 2012 hinta perustuu erittäin alhaiseen tuontitasoon. Markkinaosuuden kasvun ja hintojen putoamisen välillä on selvä ajallinen yhteys.

               (62)

               Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

                           a)

                           otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

                           b)

                           vastaavat yhteistyössä toimineen tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

               (63)

               Selitetyn menetelmän (ks. 25 kappale) mukaisesti komissio otti huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen määrät, jotka myytiin joko suoraan etuyhteydettömille osapuolille tai etuyhteydessä oleville osapuolille unionissa pieniksi rulliksi jalostamista varten.

               (64)

               Hintavertailu tehtiin tuotelajikohtaisesti. Liiketoimiin tehtiin oikaisuja tarvittaessa. Alennukset ja hyvitykset vähennettiin. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 8,1 prosenttia. Tuontimäärästä noin 84 prosentin havaittiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat.

         4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   4.4.1   Yleiset huomautukset

               (65)

               Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

               (66)

               Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit valituksen tekijän kyselyvastaukseen sisältyvien tietojen ja siltä myöhemmin saatujen huomautusten perusteella. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Kumpaakin ryhmää koskevien tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

               (67)

               Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

               (68)

               Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

         4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

   4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (69)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 4

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä (tonnia)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Indeksi

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Tuotantokapasiteetti (tonnia)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Indeksi

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Kapasiteetin käyttöaste (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Indeksi

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot.

               (70)

               Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa kiinteät kustannukset ovat suuret. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotantomäärä väheni yhden prosentin. Tuotantomäärä oli alempi vuosina 2013 ja 2014, jolloin yhdellä otokseen valitulla unionin tuottajalla oli vaikeuksia.

               (71)

               Tuotantokapasiteetti kokonaisuudessaan oli suhteellisen vakaa. Vuoden 2012 luku oli poikkeuksellisen alhainen, ja siinä näkyy se, että yksi unionin tuottaja lopetti tilapäisesti tuotteen tuotannon poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi. Kyseisen tuottajan toiminta oli normaalia vuonna 2013. Lisäksi on huomattava, että pienin unionin tuottaja vähensi asteittain kyseisen tuotteen tuotantoaan tarkastelujaksolla.

               (72)

               Kapasiteetin käyttöasteen lasku liittyy tuotantomäärän laskuun. Taulukossa 4 näkyvä korkea kapasiteetin käyttöaste ei tarkoita sitä, etteikö tuotannonala voisi tuottaa enemmän, kuten 125 kappaleessa selitetään.

         4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (73)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

                           159 000 –164 000

                           160 000 –165 000

                           153 000 –158 000

                           160 000 –165 000

                              Indeksi

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Markkinaosuus (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Indeksi

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot.

               (74)

               Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla lisääntyi yhden prosentin.

               (75)

               Unionin tuotannonalan markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 96,9 prosentista 85,1 prosenttiin, koska se ei kyennyt hyödyntämään kulutuksen kasvua. Voidakseen säilyttää myyntitasonsa ja välttääkseen vielä suuremman markkinaosuuden kutistumisen unionin tuotannonalan oli lisäksi alennettava myyntihintojaan tarkasteltavana olevan tuonnin aiheuttaman jatkuvan hintapaineen seurauksena.

         4.4.2.3   Kasvu

               (76)

               Unionin kulutus kasvoi noin 15 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi samalla tasolla. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan, toisin kuin asianomaisesta maasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla niin, että se kattoi lähes kokonaan kulutuksen kasvun.

         4.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

               (77)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Työllisyys ja tuottavuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Indeksi

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Tuottavuus (yksikköä/työntekijä)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Indeksi

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Lähde: Vahinkoa koskevat kyselylomakkeet ja valituksen tekijän toimittamat tiedot.

               (78)

               Unionin tuotannonalan työllisyysaste ei muuttunut merkittävästi tarkastelujaksolla. Työllisyysaste seuraili tiiviisti tuotannon tasoa. Unionin tuotannonala pyrki säilyttämään työpaikat kannattavuuden heikkenemisestä huolimatta.

               (79)

               Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuudessa – ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa – ei ollut suurta vaihtelua. Tuotantoprosessi oli jo optimoitu merkittävässä määrin.

         4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (80)

               Polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut vähäpätöinen, kun otetaan huomioon asianomaisesta maasta tulevan tuonnin kasvava määrä ja laskevat hinnat.

               (81)

               Kyseessä on ensimmäinen tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

         4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

   4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (82)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7

                  Myyntihinnat unionissa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla (euroa/tonni)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Indeksi

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Indeksi

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

               (83)

               Tarkastelujakson aikana myyntihinnat laskivat keskimäärin (– 11 %), toisin kuin niitä vastaavat kustannukset (+ 3 %). Tutkimusajanjakson aikana myyntihinnat olivat keskimäärin alemmat kuin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset.

               (84)

               Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystä unionin tuottajat seurasivat tuonnin laskevaa hintakehitystä ja alensivat myyntihintojaan huomattavasti. Tuotantokustannusten kohoamista voi osaksi selittää se, että kevyen lämpöpaperin tuotannossa kiinteät kustannukset ovat suuret ja tuotanto väheni (– 3 % otokseen valittujen unionin tuottajien keskuudessa). Unionin tuottajat kompensoivat heikosta dollarin ja euron vaihtokurssista johtuvan raaka-ainekustannusten kohoamisen (sellun kauppa käydään dollareissa) osaksi pitämällä muut kustannukset tiukasti kurissa ja järkeistämällä toimintaa.

         4.4.3.2   Työvoimakustannukset

               (85)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

                  Taulukko 8

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Indeksi

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

               (86)

               Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Tämä vastaa yleistä inflaatiosta johtuvaa hintojen nousua unionissa.

         4.4.3.3   Varastot

               (87)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Varastot

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (tonnia)

                           24 000 –29 000

                           15 000 –20 000

                           23 000 –28 000

                           23 000 –28 000

                              Indeksi

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Indeksi

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

               (88)

               Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Samankaltaista tuotetta tuotetaan yleensä käyttäjien tarkkojen tilausten perusteella. Varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tämänkaltaisella tuotannonalalla, koska varastot yleensä seurailevat tuotantoa eivätkä ole yhden kuukauden tuotantoa suuremmat. Loppuvarastojen prosenttiosuus tuotannosta pysyi samalla tasolla tarkastelujakson alussa ja lopussa.

         4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (89)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Indeksi

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Kassavirta (euroa)

                           80 000 000 –100 000 000

                           45 000 000 –65 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                           10 000 000 –30 000 000

                              Indeksi

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Investoinnit (euroa)

                           1 500 000 –6 500 000

                           2 000 000 –7 000 000

                           6 000 000 –11 000 000

                           4 500 000 –9 000 000

                              Indeksi

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Investointien tuotto (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Indeksi

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

               (90)

               Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

               (91)

               Kannattavuus kehittyi tarkastelujaksolla negatiivisesti vuoden 2012 voittoa tuottavasta tilanteesta tutkimusajanjakson tappiolliseen tilanteeseen (– 0,5 %). Vaikka suuntaus liittyykin osittain joidenkin unionin tuottajien toteuttamiin järkeistämistoimiin, asianomaisesta maasta unioniin tulevan lisääntyneen tuonnin unionin tuotannonalan hintoihin ja määriin kohdistama merkittävä paine vuosina 2013–2015 ei antanut unionin tuotannonalalle mahdollisuutta hyödyntää unionin kulutuksen kasvua.

               (92)

               Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirta noudatteli jyrkästi laskevaa suuntausta, mikä johtui pääasiassa kannattavuuden supistumisesta.

               (93)

               Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se väheni 72 prosenttia kannattavuutta seuraillen. Yhden unionin tuottajan vuosina 2014–2015 tehokkuuden parantamiseksi tekemää investointia lukuun ottamatta otokseen valitut tuottajat tekivät vain ne investoinnit, jotka olivat ehdottoman välttämättömiä toiminnan pitämiseksi yllä.

               (94)

               Heikkenevä kannattavuus vaikutti kykyyn hankkia pääomaa, kuten näkyy investointien tasosta, joka on alhainen tämän tyyppisellä tuotannonalalla.

         4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (95)

               Unionin tuotannonalalle aiheutui tarkastelujaksolla merkittävää ja selvää vahinkoa, kun tarkastellaan hintaan liittyviä vahinkoindikaattoreita, esimerkiksi myyntihinta (– 11 %), kannattavuus (13 %:sta – 0,5 %:iin), kassavirta ja sidotun pääoman tuotto. Myyntihintojen putoamisen vuoksi konkreettiset toimet tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten pitämiseksi kurissa eivät estäneet unionin tuottajien toiminnan muuttumista tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Määrään liittyvistä vahinkoindikaattoreista näkyy lisäksi, että unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua. Unionin tuottajien markkinaosuus laski tarkastelujaksolla 12 prosenttiyksikköä.

               (96)

               Tämäntyyppisen tuotannonalan erityispiirteiden (pääomavaltaisuus ja keskeytymätön tuotanto) vuoksi määrään liittyvät indikaattorit, kuten tuotanto- tai myyntimäärä, olivat melko vakaita absoluuttisina määrinä tarkasteltaessa. Tässä on kuitenkin otettava huomioon kysynnän kasvu, joten suhteellisesti tarkasteltuna tilanne heikkeni.

               (97)

               Unionin tuotannonalan tilanteensa kohentamiseksi tarkastelujaksolla toteuttamista konkreettisista toimista (kuten sisäisten prosessien optimointi) huolimatta sen tilanne heikkeni merkittävästi, etenkin tarkasteltaessa kannattavuutta ja markkinaosuuden menetystä. Pääoman saannin vaikeuksien vuoksi jotkin investoinnit oli pantava jäihin.

               (98)

               Edellä esitetyn perusteella komissio tuli tässä vaiheessa siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

         5.   SYY-YHTEYS

               (99)

               Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat muu tuonti, fenolittoman kevyen lämpöpaperin hintojen vaikutukset, Yhdysvalloissa sovellettavat polkumyyntitullit, unionin tuottajien vientitoiminta ja niiden välinen kasvava kilpailu, useat kustannustekijät, globaali internet ja kasvava digitalisointi (enemmän paperittomia maksuja), suurten vähittäismyyntiketjujen aiheuttama hintapaine ja järkeistämistoimet unionin tuotannonalalla.

         5.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

               (100)

               Vientiä harjoittavien tuottajien myyntihinnat laskivat keskimäärin 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Alentamalla jatkuvasti yksikkökohtaisia polkumyyntihintojaan tarkastelujaksolla asianomaisen maan tuottajat pystyivät kasvattamaan markkinaosuuttaan vuoden 2012 (0,7 %) ja tutkimusajanjakson (13,6 %) välillä.

               (101)

               Korean tasavallasta unionin hinnat alittavilla hinnoilla tulevan tuonnin jatkuvalla lisääntymisellä sen jälkeen, kun vientiä harjoittava tuottaja laajensi kapasiteettiaan, oli selvästi negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen. Polkumyynnillä tuleva tuonti pakotti unionin tuotannonalan alentamaan myyntihintojaan unionissa rajoittaakseen markkinaosuutensa menetystä, joka näkyi toiminnan muuttumisessa tappiolliseksi tutkimusajanjaksolla. Lisäksi unionin tuotannonalan myyntimäärä pysyi vakaana, eikä se näin ollen kyennyt hyödyntämään unionin kulutuksen kasvua vaan menetti markkinaosuutta lähes 12 prosenttia.

               (102)

               Kun otetaan huomioon selvästi vahvistettu ajallinen yhteys toisaalta jatkuvasti alenevilla hinnoilla – joiden havaittiin myös alittavan unionin hinnat – tulevan polkumyyntituonnin kasvun ja toisaalta otokseen valittujen tuottajien tappiolliseen tilanteeseen johtaneen unionin tuotannonalan ennallaan pysyneen myyntimäärän, markkinaosuuden menetyksen ja hintojen alentumisen välillä, katsotaan, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne johtui polkumyyntituonnista.

         5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

   5.2.1   Kolmansista maista tuleva tuonti

               (103)

               Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 11

                  Tuonti kolmansista maista

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta

                           Määrä (tonnia)

                           3 500 –5 000

                           2 000 –3 500

                           1 500 –3 000

                           2 000 –3 500

                              Indeksi

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Markkinaosuus (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Keskimääräinen hinta (euroa)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Indeksi

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Lähde: Polkumyyntiä koskeva kysely ja ETPA:n arviot.

               (104)

               Asianomaisesta maasta tuleva tuonti muodostaa lähes kokonaisuudessaan unioniin tulevan tuonnin. Muu tuonti (Yhdysvalloista ja Kiinasta) väheni 37 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän tuonnin markkinaosuus oli 1,3 prosenttia tutkimusajanjaksolla, joten se oli alle vähimmäistason eikä todennäköisesti aiheuttanut mitään vahinkoa unionin tuottajille eikä poistanut syy-yhteyttä.

         5.2.2   Unionin tuotannonalan vientitulos

               (105)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä (etuyhteydetön myynti) kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 12

                  Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitulos

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Vientimäärä (tonnia)

                           70 000 –90 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           95 000 –115 000

                              Indeksi

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Indeksi

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Lähde: Vahinkoa koskeva kyselylomake.

               (106)

               Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuvan viennin määrä kasvoi 27 prosenttia tarkastelujaksolla. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla (– 2 %) mutta vähemmän kuin hinnat unionin markkinoilla (– 11 %). Kun otetaan huomioon, että kannattavuus vientimarkkinoilla – joskin se oli laskussa – oli parempi kuin unionissa, unionin tuottajat hyödynsivät tiettyjä vientimahdollisuuksia maksimoidakseen kapasiteetin käyttöasteen ja pienentääkseen kiinteiden kustannusten vaikutusta.

               (107)

               Edellä esitetyn perusteella on epätodennäköisiä, että unionin tuotannonalan vientitoiminta olisi aiheuttanut vahinkoa unionin tuottajille ja poistanut syy-yhteyden.

         5.2.3   Yhdysvalloissa sovellettavat polkumyyntitullit

               (108)

               Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa, koska yksi otokseen valittu tuottaja ei voinut myydä kevyttä lämpöpaperia Yhdysvalloissa tuotteeseen kohdistuvien korkeiden polkumyyntitullien vuoksi.

               (109)

               Näillä olosuhteilla oli jonkin verran vaikutusta yhteen unionin tuottajaan tuotantomäärän osalta (ks. 70 kappale). Niillä ei kuitenkaan olisi vaikutusta kyseiseen unionin tuottajaan liittyviin useimpiin tietoihin, kuten myynnin kannattavuuteen unionissa ja kassavirtaan.

               (110)

               Vaikutus on joka tapauksessa vähäinen koko unionin tuotannonalaa tarkasteltaessa. Syitä tähän on monia. Ensinnäkin tämä koskee vain yhtä unionin tuottajaa, ja on huomattava, että kaksi muuta otokseen valittua tuottajaa, joihin toimenpidettä ei sovelleta, lisäsivät myyntiään Yhdysvaltoihin. Toiseksi kyseinen tuottaja onnistui kompensoimaan tämän osittain lisäämällä vientiä muille markkinoille. Yhdysvallat myös poisti kyseiset polkumyyntitullit helmikuussa 2015. Niiden kokonaisvaikutus tutkimusajanjaksolla oli siis lähes olematon.

               (111)

               Edellä esitetyn perusteella Yhdysvalloissa voimassa olevien polkumyyntitullien vaikutusta ei pidetty koko unionin tuotannonalan kannalta niin merkityksellisenä, että se olisi poistanut syy-yhteyden.

         5.2.4   Fenolittoman kevyen lämpöpaperin aiheuttama hintojen aleneminen

               (112)

               Vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin hintojen aleneminen ei johtunut Koreasta tulevasta tuonnista vaan fenolittoman kevyen lämpöpaperin aiheuttamasta hintojen alenemisesta; kyseistä tuotetta tuottaa ja myy unionin tuotannonala mutta sitä ei viedä Korean tasavallasta. Väite perustuu joidenkin vientiä harjoittavaan tuottajaan etuyhteydessä olevien yritysten ostohintaan (ostot kahdelta unionin tuottajalta).

               (113)

               Tältä osin olisi ensinnäkin huomattava, että kuten edellä (ks. 20 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) on selitetty, fenoliton ja fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi ovat vaihdettavissa ja kilpailevat keskenään, joten hintoihin voi vaikuttaa myös Koreasta tuleva tuonti ja kokonaismarkkinat, joilla fenolia sisältävä kevyt lämpöpaperi on hallitsevassa asemassa (84 % unionin kulutuksesta). Unionin tuotannonalan tiedot osoittavat myös, että tarkastelujaksolla fenolittoman kevyen lämpöpaperin yksikkömyyntihinnat putosivat vähemmän kuin fenolia sisältävän kevyen lämpöpaperin. Hintojen alentuminen on siis vieläkin merkityksellisempää, jos jätetään huomiotta unionin tuotannonalan fenolittoman kevyen lämpöpaperin myynnin vaikutus. Lisäksi laskelmissa, jotka perustuivat samanlaisiin tuotelajeihin eli joista jätettiin pois fenolittomat tuotelajit, joita ei tuotu, hinnan alittavuuden havaittiin olevan merkittävä.

         5.2.5   Muut syyt

               (114)

               Joidenkin osapuolten mukaan unionin tuottajille aiheutui vahinkoa, koska niiden välinen kilpailu lisääntyi (kapasiteetin käyttöasteen osalta), kustannukset kohosivat (dollarin ja euron vaihtokurssiin liittyvän raaka-ainehintojen globaalin kohoamisen sekä kasvaneiden työvoima- ja energiakustannusten vuoksi), globaalin internetin käytön ja digitalisoitumisen vuoksi (enemmän paperittomia maksuja) ja suurten vähittäismyyntiketjujen harjoittaman hintapaineen vuoksi (huoltoasemat ja supermarketit). Minkään näistä tekijöistä ei havaittu poistavan syy-yhteyttä aiheutuneen merkittävän vahingon ja Korean tasavallasta polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä.

               (115)

               Kilpailunvastaisista käytännöistä ei ole mitään näyttöä. Mikään asiakirjanäytössä ei osoita, että kilpailu unionin tuottajien välillä (kapasiteetin käyttöasteen osalta) olisi ollut epätervettä.

               (116)

               Korkeita kustannuksia koskevasta väitteestä on huomattava, että unionin tuottajat pitivät kustannukset tiukasti kurissa tarkastelujaksolla, ja ne kohosivat vain hieman (3 %). Tällaiseen kohoamiseen sisältyvät sellun hinnassa (minkä osuus on noin kolmannes kaikista kevyen lämpöpaperin kustannuksista) ja energia- ja työvoimakustannuksissa (ks. tarkemmin 85 ja 86 kappale) tapahtuneet mahdolliset muutokset.

               (117)

               Tutkimuksessa ei voitu vahvistaa, että globaali internetin käyttö ja digitalisoituminen (eli paperittomien maksujen lisääntyminen) voisivat olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy. Päinvastoin, kevyen lämpöpaperin kulutuksen todettiin kasvavan vakaasti unionissa.

               (118)

               Asianomaiset osapuolet eivät esittäneet mitään näyttöä väitteestä, jonka mukaan suuret vähittäismyyntiketjut (kuten huoltoasemat ja supermarketit) aiheuttavat hintapainetta, joten sitä ei voitu vahvistaa tutkimuksessa.

               (119)

               Lisäksi on huomattava, että tutkimuksen mukaan jotkin unionin tuottajat toteuttivat rakenneuudistuksia ja organisaatiomuutoksia hiljattain parantaakseen kilpailukykyään. Osa näistä prosesseista on edelleen käynnissä ja jotkin suunnitellut konkreettiset toimet, kuten tietyt investoinnit, vaikeutuivat, kun polkumyyntituonti vaikutti tuottajien kannattavuuteen ja niiden kykyyn hankkia pääomaa. Tämän tekijän ei näin ollen havaittu poistavan syy-yhteyttä aiheutuneen merkittävän vahingon ja Korean tasavallasta polkumyynnillä tulevan tuonnin väliltä.

         5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

               (120)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoi tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti eivätkä muut tekijät yksin tai yhdessä tarkasteltuina poistaneet syy-yhteyttä.

               (121)

               Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten unionin tuottajien vientitoiminnan, Yhdysvalloissa sovellettavien polkumyyntitullien, korkeampien kustannusten ja järkeistämisprosessien, ei alustavasti havaittu poistavan edellä vahvistettua syy-yhteyttä, vaikka olisi otettu huomioon niiden mahdollinen yhteisvaikutus.

         6.   UNIONIN ETU

               (122)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, eri portaassa toimivien kauppiaiden ja käyttäjien edut.

         6.1   Unionin tuotannonalan etu

               (123)

               Unionin tuotannonala koostuu viidestä tuottajasta kolmessa jäsenvaltiossa (Saksa, Espanja ja Suomi). Yksikään näistä ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa.

               (124)

               Kaikki unionin tuottajat osallistuivat aktiivisesti tutkimukseen ja väittivät, että toimenpiteiden käyttöönotolla voitaisiin suojata työllisyyttä, edistää suurempia investointeja ja saada kääntymään kannattavuuden laskusuuntaus, joka on ollut nähtävissä siitä lähtien, kun korealaista tuontia alkoi tulla EU:n markkinoille.

               (125)

               Unionin tuotannonalalla tehtiin jo aiemmin merkittävää rakenneuudistusta, ja se pyrkii jatkuvasti parantamaan tuotantoprosessinsa tehokkuutta. Tuotantomäärien (ks. taulukko 4) ja unionin kulutuksen (ks. 53–55 kappale) vertaaminen osoittaa, että erään osapuolen väitteiden vastaisesti unionin tuotannonala pystyy täyttämään unionin kysynnän. Taulukossa 4 näkyvä korkea kapasiteetin käyttöaste ei tarkoita sitä, etteikö unionin tuotannonala voisi tuottaa enemmän. Unionin tuottajilla on monikäyttöiset laitteet, joissa on vaihtokapasiteettia, eli tuotanto voidaan vaihtaa eri tuotteeseen. Myös pienin unionin tuottaja, joka on vähentänyt asteittain kyseisen tuotteen tuotantoa, voisi harkita tätä vaihtoehtoa, jos kilpailu tapahtuisi tasapuolisesti.

               (126)

               On odotettavissa, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja oikeudenmukaisen hintatason unionin markkinoille ja parantaa unionin tuotannonalan kannattavuutta tasolle, jota pidetään normaalina tällä pääomavaltaisella alalla. Jos tulleja ei oteta käyttöön, joidenkin unionin tuottajien on ehkä vähennettävä kevyen lämpöpaperin tuotantoa tai jopa lopetettava se ja vähennettävä työpaikkoja. Tämän seurauksena markkinoille jää vähemmän kilpailua ja monilla käyttäjillä on entistä harvempia toimituslähteitä.

               (127)

               Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonalan tilanne heikkenee hyvin todennäköisesti entisestään. Kannattavuus ja markkinaosuus todennäköisesti pienenevät entisestään, koska ei ole mitään perusteita uskoa, että hintojen aleneminen loppuisi ilman toimenpiteitä.

               (128)

               Komissio päätteli sen vuoksi tässä vaiheessa, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         6.2   Muiden asianomaisten osapuolten etu

               (129)

               Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeita 50 asianomaiselle osapuolelle. Kaikki niistä eivät kuitenkaan vastanneet kyselyyn: näkökantoja saatiin 25 jalostajalta, eri kaupan portaassa toimivilta kauppiailta ja yhdeltä järjestöltä (Confederation of European Paper Industries, CEPI), mutta varsinaisesti kyselylomakkeeseen vastasi vain 14 osapuolta. Kaikki vastaukset eivät kuitenkaan olleet kattavia; osa niistä oli pelkkiä väitteitä, joiden tueksi ei esitetty mitään todennettavaa näyttöä.

               (130)

               Kyselyyn vastanneista jalostajista kolme kannatti toimenpiteiden käyttöönottoa pääasiassa sillä perusteella, että toimenpiteillä palautettaisiin tasapuoliset kilpailuolosuhteet EU:n markkinoille. Kevyen lämpöpaperin ostomäärän perusteella tarkasteltuna näiden jalostajien osuus on suurempi kuin niiden, jotka eivät ilmaisseet kantaansa tai jotka vastustivat toimenpiteitä. Myös CEPI kannatti toimenpiteitä ja katsoi, että Korean tasavallasta polkumyynnillä tuleva tuonti vaikuttaisi negatiivisesti tuotantoketjun alkupään toimijoihin, etuyhteydettömiin jalostajiin ja loppukäyttäjiin.

               (131)

               Toimenpiteiden käyttöönottoa vastustavat osapuolet pelkäävät paperin puutetta ja hintojen nousua, vaihtoehtoisten toimituslähteiden puutetta, unionin tuottajien kilpailun vastaisia käytäntöjä ja viime kädessä jonkin jalostustoiminnan ja/tai joidenkin jalostajien toiminnan loppumista. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että Euroopan unionissa on käytettävissä lukuisia toimituslähteitä, unionin tuottajien kilpailun vastaisista käytännöistä ei ole mitään merkkejä eikä toimenpiteiden käyttöönotto merkitsisi merkittäviä hinnan korotuksia, kun otetaan huomioon polkumyyntimarginaalin taso.

               (132)

               Sekä vientiä harjoittava tuottaja että Korean tasavallan viranomaiset väittivät, että unionin etua koskevassa analyysissä olisi otettava huomioon Hansol-ryhmän vuosina 2013–2016 unioniin tekemät investoinnit sekä siihen etuyhteydessä olevien jalostajien tehtaissa olevat työpaikat. Ne eivät kuitenkaan toimittaneet mitään näyttöä, joka olisi koskenut nimenomaisesti kevyen lämpöpaperin tuotantoa.

               (133)

               Koska toimenpiteillä vain palautettaisiin tasapuolinen kilpailu unionin markkinoille, polkumyyntitoimenpiteiden katsotaan merkitsevän sitä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tulee unioniin vahinkoa aiheuttamattomilla hinnoilla. Tästä pitäisi olla etua riippumattomille jalostajille.

               (134)

               Sen vuoksi komissio päätteli tässä vaiheessa, että polkumyyntitullien vaikutus osapuoliin, jotka vastustivat toimenpiteitä, ei ole suurempi kuin toimenpiteiden positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Niiden osapuolten osalta, jotka esittivät perustelemattomia näkökantoja, tutkimuksessa ei voitu osoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi niihin merkittävää vaikutusta tai vaikutusta ylipäänsä.

         6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

               (135)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä Korean tasavallasta peräisin olevan kevyen lämpöpaperin tuonnissa.

         7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

               (136)

               Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

         7.1   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

               (137)

               Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

               (138)

               Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

               (139)

               Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina noin 10:tä prosenttia liikevaihdosta. Tutkimuksen mukaan unionin tuotannonalan todellinen kannattavuus ennen Korean tasavallasta tulevan tuonnin aiheuttamia merkittäviä vaikutuksia oli 13 prosenttia vuonna 2012 ja 11,5 prosenttia vuonna 2013. Näin ollen komissio katsoo tällä perusteella, että tuotannonalan viimeisimpänä edustavana vuotena eli vuonna 2013 saavuttama voitto on asianmukainen perusta tavoitevoitolle.

               (140)

               Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä edellä mainitun 11,5 prosentin voittomarginaalin otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana.

               (141)

               Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahinkomarginaaliksi vahvistettiin alustavasti 35,8 prosenttia.

         7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

               (142)

               Korean tasavallasta peräisin olevan tietyn kevyen lämpöpaperin tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi eli polkumyyntimarginaalin tasolle.

               (143)

               Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                           Maa

                           Yritys

                           Polkumyyntimarginaali

                           Vahinkomarginaali

                           Väliaikainen polkumyyntitulli

                           Korean tasavalta

                           Hansol-ryhmä (Hansol Paper Co., Ltd ja Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           Kaikki muut yritykset (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Kuten 50 kappaleessa selitettiin, yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vienti muodosti unioniin tutkimusajanjaksolla suuntautuneen koko viennin. Sen vuoksi jäännöspolkumyyntitulli asetetaan yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle.

               (145)

               Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (6). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (146)

               Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että myös tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

         8.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

               (147)

               Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

               (148)

               Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli tuotaessa Korean tasavallasta peräisin olevaa enintään 65 g/m2 painoista kevyttä lämpöpaperia, joka on rullilla, joiden leveys on vähintään 20 cm, paino (paperi mukaan luettuna) vähintään 50 kg ja halkaisija (paperi mukaan luettuna) vähintään 40 cm (nk. ”konerullat”), joka on tai ei ole pohjapäällystetty toiselta tai molemmilta puolilta, joka on päällystetty lämpöherkällä aineella (väriaineen ja kehitteen seos, joka reagoi lämpöön muodostaen kuvion) toiselta tai molemmilta puolilta ja joka on tai ei ole pintapäällystetty ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 ja ex 4823 90 85 (Taric-koodit 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).
   2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on 12,1 prosenttia.
   3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.
   4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

               a)

               pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin;

               b)

               toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle; ja

               c)

               pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

         2.   Asetuksen (EU) 2016/1036 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 16 päivänä marraskuuta 2016.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009 (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51) kumottiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’.

      (3)  EUVL C 62, 18.2.2016, s. 7.

      (4)  Tiedot on esitetty vaihteluvälinä, koska riskinä on, että otokseen valittu yritys purkaa auki kilpailijoidensa tiedot.

      (5)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 451/2011 (EUVL L 128, 14.5.2011, s. 1), johdanto-osan 73 kappale.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/236, annettu 18 päivänä helmikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               19.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 44/9

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/236,
   annettu 18 päivänä helmikuuta 2016,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2016.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE

         Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 726/2011, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2011 , täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen omenoista kannetaan lisätullia

text:
               26.7.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 194/25

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 726/2011,
   annettu 25 päivänä heinäkuuta 2011,
   täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 muuttamisesta niiden määrien osalta, joista alkaen omenoista kannetaan lisätullia
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 143 artiklan b alakohdan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 (2) säädetään sen liitteessä XVIII lueteltujen tuotteiden tuonnin valvonnasta. Valvonta tapahtuu tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (3) 308 d artiklassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.

               (2)

               Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyn maataloussopimuksen (4) 5 artiklan 4 kohdan soveltamiseksi ja vuosilta 2008, 2009 ja 2010 saatavilla olevien viimeisimpien tietojen perusteella olisi mukautettava määrää, josta alkaen omenoista kannetaan lisätullia.

               (3)

               Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 543/2011 olisi muutettava.

               (4)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 liite XVIII tämän asetuksen liitteellä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

   Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2011.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2011.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      (3)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

      (4)  EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.

      LIITE

            ”LIITE XVIII

               LISÄTUONTITULLIT: IV OSASTON I LUVUN 2 JAKSO

            Tavaran kuvauksen sanamuotoa on pidettävä ainoastaan ohjeellisena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhdistetyn nimikkeistön tulkintasääntöjen soveltamista. Lisätullien soveltamisala määräytyy tässä liitteessä CN-koodien sisällön mukaan, sellaisena kuin ne ovat tämän asetuksen antamishetkellä.

                        Järjestysnumero

                        CN-koodi

                        Tavaran kuvaus

                        Soveltamisjakso

                        Kynnystaso
                        (tonnia)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomaatit

                        1. lokakuuta – 31. toukokuuta

                        481 625

                        78.0020

                        1. kesäkuuta – 30. syyskuuta

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Kurkut

                        1. toukokuuta – 31. lokakuuta

                        31 289

                        78.0075

                        1. marraskuuta – 30. huhtikuuta

                        26 583

                        78.0085

                        0709 90 80

                        Artisokat

                        1.marraskuuta – 30. kesäkuuta

                        17 258

                        78.0100

                        0709 90 70

                        Kesäkurpitsat

                        1. tammikuuta – 31. joulukuuta

                        57 955

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Appelsiinit

                        1. joulukuuta – 31. toukokuuta

                        368 535

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementiinit

                        1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun

                        175 110

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandariinit (myös tangeriinit ja satsumat); wilkingit ja muut niiden kaltaiset sitrushedelmähybridit

                        1. marraskuuta alkaen helmikuun loppuun

                        115 625

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Sitruunat

                        1. kesäkuuta – 31. joulukuuta

                        346 366

                        78.0160

                        1. tammikuuta – 31. toukokuuta

                        88 090

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

                        21. heinäkuuta – 20. marraskuuta

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Omenat

                        1. tammikuuta – 31. elokuuta

                        700 556

                        78.0180

                        1. syyskuuta – 31. joulukuuta

                        65 039

                        78.0220

                        0808 20 50

                        Päärynät

                        1. tammikuuta – 30. huhtikuuta

                        229 646

                        78.0235

                        1. heinäkuuta – 31. joulukuuta

                        35 541

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Aprikoosit

                        1. kesäkuuta – 31. heinäkuuta

                        5 794

                        78.0265

                        0809 20 95

                        Kirsikat (muut kuin hapankirsikat)

                        21. toukokuuta – 10. elokuuta

                        30 783

                        78.0270

                        0809 30

                        Persikat, myös nektariinit

                        11. kesäkuuta – 30. syyskuuta

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Luumut

                        11. kesäkuuta – 30. syyskuuta

                        10 293”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/923, annettu 24 päivänä toukokuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Traditional Welsh Cider (SMM))

text:
               31.5.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 140/4

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/923,
   annettu 24 päivänä toukokuuta 2017,
   nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Traditional Welsh Cider (SMM))
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Yhdistyneen kuningaskunnan hakemus nimityksen ”Traditional Welsh Cider” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (2)

               Koska komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, nimitys ”Traditional Welsh Cider” olisi rekisteröitävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Rekisteröidään nimitys ”Traditional Welsh Cider” (SMM).
   Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.8 ”Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)” tuotteeseen.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 24 päivänä toukokuuta 2017.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Phil HOGAN

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUVL C 29, 28.1.2017, s. 27.

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).