title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1846, annettu 14 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
               15.10.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 268/9

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1846,
   annettu 14 päivänä lokakuuta 2015,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

   1.   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 703/2009 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan valssilangan tuonnissa.

               (2)

               Toimenpiteet toteutettiin arvotullina siten, että jäännöstulliksi vahvistettiin 24 prosenttia ja yhteen yritysryhmään (Valin Group) sovellettiin yksilöllistä 7,9 prosentin tullia.

         2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

               (3)

               Nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

               (4)

               Pyynnön esitti 29. huhtikuuta 2014 European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus valssilangan kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia.

               (5)

               Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

         3.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

               (6)

               Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 2 päivänä elokuuta 2014 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen (4), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         4.   Tutkimus

   4.1   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tutkimuksen kattamat ajanjaksot

               (7)

               Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2013 ja 30 päivän kesäkuuta 2014 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2011 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         4.2   Tutkimuksen osapuolet ja otanta

               (8)

               Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen viejämaan edustajille.

               (9)

               Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Yksi asianomainen osapuoli pyysi tulla komission yksiköiden kuultavaksi, ja kuuleminen järjestettiin 20 päivänä maaliskuuta 2015.

               (10)

               Koska kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionin etuyhteydettömiä tuojia oli ilmeisen runsaasti, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttämistä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

               (11)

               Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan edustavan otoksen kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin ilmoittautumaan 15 päivän kuluessa tarkastelun vireillepanosta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

               (12)

               Yhteensä 45 tiedossa olleeseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan otettiin yhteyttä, mutta yksikään niistä ei ilmoittautunut eikä vastannut otantalomakkeeseen. Sen vuoksi otantaa ei sovellettu.

               (13)

               Yhteistyön puutteen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti parhaita käytettävissä olevia tietoja voidaan käyttää. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta mitään huomautuksia tai pyyntöä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käytöstä

               (14)

               Yhteensä yhdeksään tiedossa olevaan etuyhteydettömääin tuojaan otettiin yhteyttä. Yksikään ei ilmoittautunut eikä vastannut otantalomakkeeseen.

               (15)

               Tutkimuksen alustavassa vaiheessa komission kanssa yhteistyössä toimi 28 unionin tuottajaa/tuottajaryhmää, joiden osuus valssilangan unionin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 70 prosenttia. Yhteistyössä toimineiden tuottajien suuren määrän vuoksi komissio sovelsi otantaa. Komissio valitsi otoksen käyttäen perusteena suurinta edustavaa tuotannon määrää, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ottaen huomioon myös maantieteellisen jakauman ja eri tuotelajien riittävän valikoiman. Valittu otos koostui alun perin kuudesta yrityksestä ja edusti 44,2 prosenttia vapaille markkinoille tarkoitetusta tuotannosta.

         4.3   Kyselylomakkeet ja tarkastaminen

               (16)

               Kyselylomakkeet lähetettiin kuudelle otokseen valitulle unionin tuottajalle ja kahdelle mahdollisessa vertailumaassa toimivalle tuottajalle, jotka suostuivat toimimaan yhteistyössä.

               (17)

               Kyselylomakkeisiin saatiin vastauksia kuudelta otokseen valitulta unionin tuottajalta ja kahdelta mahdollisessa vertailumaassa toimivalta tuottajalta.

               (18)

               Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           a)

                           Unionin tuottajat:

                                       —

                                       ArcelorMittal Hamburg GmbH, Saksa

                                       —

                                       Global Steel Wire SA, Espanja

                                       —

                                       Moravia Steel AS, Tšekki

                                       —

                                       Riva Acier SA, Ranska

                                       —

                                       Saarstahl AG, Saksa

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta

                           b)

                           Vertailumaan tuottaja:

                                       —

                                       Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turkki

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (19)

               Tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sisältyvät samat tuotteet kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Kiinasta peräisin olevat kuumavalssatut tangot, säännöttömästi kiepitetyt, rautaa, seostamatonta terästä tai seosterästä, ei kuitenkaan ruostumatonta terästä, jäljempänä ’valssilanka’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, ja jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95.

         2.   Samankaltainen tuote

               (20)

               Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa samoin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä valssilangalla, unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä valssilangalla ja vertailumaassa (Turkissa) tuotetulla ja myydyllä valssilangalla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

               (21)

               Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

         1.   Alustavat huomautukset

               (22)

               Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainittiin, yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavasta tuottajasta ei toiminut yhteistyössä, ja sen vuoksi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti päätelmät oli tehtävä parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella ja etenkin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen ja Eurostatilta ja Kiinan vientitietokannasta saatujen tilastotietojen perusteella.

         2.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

   a)   Vertailumaa

               (23)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä kotimarkkinoilla maksettujen tai maksettavien hintojen tai asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävien hintojen laskennallisen arvon perusteella.

               (24)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa Kiinaa koskevan normaaliarvon määrittämiseksi käytettiin vertailumaana Turkkia. Tarkastelupyynnössä esitettyjen tietojen perusteella komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se aikoi käyttää vertailumaana Brasiliaa, ja pyysi osapuolia esittämään huomautuksia asiasta. Vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin lisäksi, että myös muita maita, kuten Turkkia, Sveitsiä, Norjaa ja Japania, aiotaan tutkia. Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia.

               (25)

               Komissio otti Brasilian lisäksi yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin tai mahdollisiin valssilangan tuottajiin Turkissa, Sveitsissä, Norjassa ja Japanissa (maat, jotka tuovat merkittäviä määriä valssilankaa unioniin, mikä viittaa merkittävään tuotantoon) ja Yhdysvalloissa (maa, jolla on suuri kotimainen teollisuus ja markkinat).

               (26)

               Lopulta kaksi valssilangan tuottajaa suostui toimimaan tutkimuksessa yhteistyössä ja vastasi vertailumaata koskevaan kyselylomakkeeseen eli Çelik ve Demir ereğli fabrikalri T.A.S. Turkista ja ArcelorMittal Brasil Brasiliasta.

               (27)

               Päätettäessä tässä tutkimuksessa käytettävästä sopivimmasta vertailumaasta useita tekijöitä otettiin huomioon, etenkin vertailumaan kotimarkkinoiden koko ja niiden riittävä kilpailu samankaltaisen tuotteen osalta, yhteistyössä toimineiden tuottajien kotimarkkinamyynnin edustavuus (määrä ja kannattavuus), yhteistyössä toimineiden tuottajien koko ja tuotevalikoima sekä niiden tuotteiden ja tuotantomenetelmän vertailukelpoisuus Kiinan tuotteisiin ja tuotantomenetelmään nähden.

               (28)

               Koska Turkki ja turkkilainen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja täyttivät kaikki sopivaa vertailumaata/tuottajaa koskevat kriteerit, vertailumaana päätettiin käyttää Turkkia.

         b)   Normaaliarvo

               (29)

               Ensin tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko vertailumaan yhteistyössä toimivan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edustavaa verrattuna unioniin suuntautuvan vientimyynnin kokonaismäärään eli edustiko tällaisen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia vertailumaan yhteistyössä toimivan tuottajan samankaltaisen tuotteen vientimyynnin kokonaismäärästä unioniin.

               (30)

               Selvitettiin myös, voitiinko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin kuinka suuri osuus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana riippumattomille asiakkaille kotimarkkinoilla suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

               (31)

               Todettiin, että kaiken kotimarkkinamyynnin määrä oli riittävä ja se tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, joten normaaliarvo perustui tosiasiallisiin kotimarkkinahintoihin ja laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona.

         c)   Vientihinta

               (32)

               Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä eikä Kiinan hinnoista näin ollen saatu tarkkoja tietoja, vientihinta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Tiedot hankittiin käytettävissä olevista tilastolähteistä, kuten Eurostatista.

               (33)

               Eurostatin mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotiin Kiinasta unioniin vain 696 tonnia valssilankaa, mikä on 0,04 prosenttia kokonaistuonnista. Tämä määrä on vähäinen, kun otetaan huomioon unionin kokonaiskulutus (17,8 miljoonaa tonnia).

         d)   Vertailu ja oikaisut

               (34)

               Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Voidakseen ilmaista vientihinnan noudettuna lähettäjältä -tasolla komissio oikaisi Eurostatin tietoihin perustuvaa rahti- ja vakuutuskustannusten cif-hintaa pyynnön esittäjältä saatujen tietojen perusteella. Kotimaan hintoja rahti-, vakuutus-, käsittely- ja luottokustannusten osalta oikaistiin vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen perusteella.

         e)   Polkumyyntimarginaali

               (35)

               Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään. Eurostatin tietoihin perustuvat kiinalaisten vientihinnat vertailumaan normaaliarvoon verrattuna eivät osoittaneet polkumyynnin esiintymistä.

               (36)

               Samaan aikaan on tärkeää korostaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla erittäin vähäinen, kuten johdanto-osan 33 kappaleessa todetaan. Lisäksi havaittiin, että useimpien CN-koodien osalta hinnat vaihtelivat suuresti koko tarkastelujakson ajan, joissakin tapauksissa suhde oli jopa 30-kertainen. Näitä muutoksia on vaikea selittää ”normaaleilla” markkinavoimilla ja ne todennäköisesti johtuvatkin alhaisista myyntimääristä.

               (37)

               Koska kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, kiinalaisen viennin tuotevalikoimasta ei ollut saatavilla tietoja, minkä vuoksi vertailu vertailumaan normaaliarvoon voitiin tehdä vain aggregoidulta pohjalta.

               (38)

               Sen vuoksi päätelmää, jonka mukaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei esiintynyt polkumyyntiä, ei pidetä merkityksellisenä vähäisten tuontimäärien, hintojen epäsäännönmukaisen vaihtelun ja tuotua tuotevalikoimaa koskevien tietojen puutteen vuoksi.

         3.   Näyttö polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä

               (39)

               Ottaen huomioon 35–38 kappaleessa esitetyt huomiot komissio analysoi vielä, olisiko polkumyynnin toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Seuraavat asia tutkittiin: kiinalaisten tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten viejien käyttäytyminen muilla markkinoilla sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

         3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

               (40)

               WorldSteel Associationin (5) toimittamien tietojen perusteella kiinalaisen valssilangan tuotanto kasvoi kymmenen viime vuoden aikana voimakkaasti ja saavutti vuonna 2013 yli 150 miljoonan (6) tonnin huipun.

               (41)

               Toisin sanoen Kiinan osuus maailman valssilangan tuotannosta on 77 prosenttia, mikä tarkoittaa sitä, että kyseinen maa voi myyntipäätöksillään vaikuttaa erittäin voimakkaasti markkinaolosuhteisiin. On huomattava, että Kiinan vuosituotanto on yli seitsemän kertaa suurempi kuin unionin kokonaistuotanto. Lisäksi pelkästään kiinalaisen valssilangan tuotannon kasvu (26 miljoonaa tonnia) vuodesta 2011 lähtien ylittää unionin kokonaiskulutuksen, joka arvioidaan 17 miljoonaksi tonniksi.

               (42)

               Tarkastelupyynnön mukaan käyttämätön kapasiteetti Kiinassa on arviolta 50 miljoonaa tonnia. Koska Kiina ei toiminut yhteistyössä, lisätietoja oli vaikea saada tältä osin. Ottaen kuitenkin huomioon johdanto-osan 40 ja 41 kappaleessa tarkoitetut eurooppalaisiin ja maailmanlaajuisiin lukuihin verrattuna suuret tuotantoluvut Kiina voisi helposti, jopa hyödyntämättä käyttämätöntä kapasiteettiaan, aiheuttaa myyntipäätöksillään vakavia vääristymiä markkinoilla.

         3.2   Kiinan myynti kolmansiin maihin

               (43)

               Kiinan vientitietokannan mukaan Kiina vei maailmanlaajuisesti yli 9 miljoonaa tonnia valssilankaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä vastaa yli 50:tä prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta samalla ajanjaksolla. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään yhteenveto Kiinan vientimääristä kuuden suurimman vientimaan ja Turkin (vertailumaa) osalta, jotka edustavat yli 53:a prosenttia Kiinan kaikesta viennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                  Taulukko 1

                  Kiinalaisen valssilangan vienti eri maihin (määrä ja hinnat, euroina)

                           Maa

                           Määrä 2012

                           Keskimääräinen hinta 2012

                           Määrä 2013

                           Keskimääräinen hinta 2013

                           Määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

                           Keskimääräinen hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

                           Thaimaa

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Etelä-Korea

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vietnam

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonesia

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Yhdysvallat

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malesia

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Turkki

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Kiinan kokonaisvienti yhteensä

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Lähde: Kiinan vientitietokanta.

               (44)

               Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu keskimääräinen vientihinta oli kunkin edellä olevan maan osalta huomattavasti alhaisempi kuin normaaliarvo. Näin ollen kiinalaisten keskimääräisille myyntihinnoille (ks. taulukko edellä) kolmansiin maihin määritetyt polkumyyntimarginaalit vaihtelivat 14 prosentista 24 prosenttiin (7).

               (45)

               Luvuista käy myös ilmi, että Kiinan vienti on määrältään kasvussa ja hinnoiltaan laskussa. Itse asiassa käytettävissä olevat tilastot osoittavat, että hinnat jatkoivat tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen laskuaan. Useat maista, joita tämä kehitys koskee, ovat pitäneet tätä suuntausta uhkana omalle tuotannonalalleen ja ne ovat ottaneet käyttöön suojatoimenpiteitä (muun muassa Malesia ja Indonesia ja äskettäin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen Turkki (8), Yhdysvallat ja Pakistan).

               (46)

               Tuoreet lehdistötiedotteet (9) antavat aihetta olettaa, että Kiinan kotimarkkinoiden ja etenkin rakennusalan (10) kehitys on hidastumassa. Näin ollen Kiinan myyntimahdollisuudet ovat vähenemässä: sen tärkeimmät vientimarkkinat ovat sulkeutumassa ja sen tärkein kotimarkkinamyynti on hidastumassa. Jos unionin toimenpiteiden annetaan raueta, on siis erittäin todennäköistä, että Kiina alkaa välittömästi suunnata myyntiään alhaisin hinnoin (polkumyynnillä) suuria määriä unionin markkinoille.

         3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

               (47)

               Koska hintataso unionin markkinoilla on korkeampi kuin muissa kolmansissa maissa havaitut kiinalaiset myyntihinnat, kuten taulukosta 1 näkyy, unionin markkinoiden katsotaan olevan kiinalaisten tuottajien kannalta houkuttelevat. Suojatoimenpiteet useilla vientimarkkinoilla lisäävät entisestään unionin markkinoiden houkuttelevuutta. Näin ollen voidaan kohtuudella olettaa, että jos toimenpiteet kumottaisiin, vienti Kiinasta unionin markkinoille käynnistyisi laajamittaisena. On syytä muistaa, että ennen alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa vuonna 2008 kiinalaisen myynnin määrä unionin markkinoilla oli 1,1 miljoonaa tonnia ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 700 tonnia.

         3.4   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (48)

               Kun otetaan huomioon valssilangan valtava tuotanto Kiinassa, sen kolmansiin maihin nähden harjoittama polkumyyntikäytäntö sekä edellä kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus, on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden kumoaminen johtaisi välittömästi Kiinasta unioniin suuntautuvan polkumyynnin toistumiseen.

         D.   UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

               (49)

               Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 72 unionin tuottajaa, jotka muodostavat ’unionin tuotannonalan’ perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Yksikään niistä ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa.

               (50)

               Kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

         E.   TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA

   1.   Unionin kulutus

               (51)

               Komissio vahvisti unionin kulutuksen käytettävissä olevien tuontitilastojen, yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien tosiasiallisen myynnin, lukuun ottamatta vientimyyntiä, ja yhteistyöstä kieltäytyneiden unionin tuottajien arvioidun myynnin perusteella. Kulutuksen määritelmään sisältyvät vapailla markkinoilla tapahtuva myynti, mukaan lukien kytkösmarkkinamyynti, mutta ei sisäistä käyttöä. Sisäistä käyttöä eli samankaltaisen tuotteen sisäisiä siirtoja integroituneiden unionin tuottajien sisällä jatkojalostusta varten ei ole kuitenkaan sisällytetty unionin kulutukseen, koska nämä sisäiset siirrot eivät kilpaile riippumattomien toimittajien myynnin kanssa vapailla markkinoilla. Kytkösmarkkinamyynti eli etuyhteydessä oleville yrityksille tapahtunut myynti sisällytettiin unionin kulutukseen, sillä tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella unionin tuottajiin etuyhteydessä olevat yritykset saattoivat ostaa vapaasti valssilankaa myös muista lähteistä. Lisäksi unionin tuottajien etuyhteydessä oleville osapuolille tapahtuneen myynnin keskimääräisten hintojen todettiin vastaavan etuyhteydettömille osapuolille tapahtuneen myynnin keskimääräisiä hintoja.

               (52)

               Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 2

                  Unionin kulutus (tonnia)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Määrä (tonnia)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset

               (53)

               Unionin kulutus laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 4 prosenttia eli 18,5 miljoonasta tonnista vuonna 2011 noin 17,8 miljoonaan tonniin. Tarkastelujakson aikana kulutus jäi alle alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson (huhtikuusta 2007 maaliskuuhun 2008) aikana havaitun kulutuksen, joka oli siis 23,6 miljoonaa tonnia. Kulutuksen lasku on seurausta talouskriisin kielteisistä vaikutuksista, jotka johtivat valssilangan yleisen kulutuksen laskuun, etenkin auto- ja rakennusteollisuudessa.

         2.   Tuonti asianomaisesta maasta

   a)   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (54)

               Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus määritettiin Eurostatin tietojen perusteella.

               (55)

               Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin määrä ja sen markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Tuontimäärä ja markkinaosuus

                           Maa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiina

                           Määrä (tonnia)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Markkinaosuus (%)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Lähde: Eurostat.

               (56)

               Vaikka alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla kiinalaisen tuonnin markkinaosuus oli 5 prosenttia ja 1,1 miljoonaa tonnia, kiinalainen tuonti on Eurostatin tietojen mukaan lähes kadonnut unionin markkinoilta. Itse asiassa tuonti Kiinasta väheni tarkastelujaksolla 3 108 tonnista 696 tonniin.

               (57)

               Yhtiö, jonka tulli on 7,9 prosenttia, on etuyhteydessä ArcelorMittal-ryhmään, eikä pyynnön esittäjien mukaan tuota enää merkittäviä määriä valssilankaa. Muut kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat lopettivat kuitenkin myös myynnin unioniin. Valssilangan markkinat näyttävät olevan hyvin herkkiä hinnanvaihteluille, ja voimassa olevan polkumyyntitullin aiheuttama 24 prosentin hinnannousu johti siihen, että kiinalaiset viejät menettivät kiinnostuksensa unionin markkinoihin.

         b)   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (58)

               Tuontihinnat määritettiin Eurostatin tietojen perusteella. Koska Kiinasta EU:hun tulevan tuonnin määrä on vähäinen, kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja niiden vähäisistä tuontimääristä ei ole tuotelajiin liittyviä hintatietoja, hinnan alittavuudesta ei ollut mahdollista suorittaa merkityksellisiä laskelmia. Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat alittivat kuitenkin unionin tuotannonalan myyntihinnat keskimäärin yli 25 prosentilla, kuten taulukosta 1 käy ilmi. Sen vuoksi unionin markkinoilla on odotettavissa samanlaista merkittävää hinnan alittavuutta, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

         3.   Tuonti muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta toimenpiteitä

               (59)

               Suurimmat unioniin vientiä harjoittavat maat ovat Moldova, Norja, Venäjä, Ukraina ja Sveitsi. Tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla 19,2 prosenttia (1,22 miljoonasta tonnista 1,45 miljoonaan tonniin), mikä on 7,5 prosenttia unionin kulutuksesta. Samalla ajanjaksolla keskimääräinen tuontihinta on laskenut tasaisesti 592 eurosta 506 euroon/tonni eli 14,6 prosenttia.

                  Taulukko 4

                  Tuonti kolmansista maista

                           Maa

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Moldova

                           Määrä (tonnia)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Markkinaosuus (%)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norja

                           Määrä (tonnia)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Markkinaosuus (%)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Venäjä

                           Määrä (tonnia)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Markkinaosuus (%)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukraina

                           Määrä (tonnia)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Markkinaosuus (%)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Sveitsi

                           Määrä (tonnia)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Markkinaosuus (%)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Kaikki kolmannet maat yhteensä

                           Määrä (tonnia)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Markkinaosuus (%)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Kolmannet maat yhteensä

                           Määrä (tonnia)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Markkinaosuus (%)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Indeksi (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Lähde: Eurostat.

         4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

               (60)

               Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.

               (61)

               Niin tehdessään komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotalouden vahinkoindikaattorit. Makrotaloudelliset indikaattorit tarkastelujaksolla vahvistettiin ja analysoitiin ja niitä tutkittiin unionin tuotannonalasta toimitettujen tietojen perusteella. Mikrotaloudelliset indikaattorit vahvistettiin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen ja todennettujen tietojen perusteella.

               (62)

               Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, varastot, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä. Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, tuotantokustannukset, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti ja työvoimakustannukset.

         a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (63)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä
                           (tonnia)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                           Tuotantomäärä

                              Indeksi

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Tuotantokapasiteetti
                           (tonnia)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                           Tuotantokapasiteetti

                              Indeksi

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Kapasiteetin käyttöaste
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset

               (64)

               Tarkastelujakson aikana tuotanto väheni 6 prosenttia, tuotantokapasiteetti pysyi vakaana ja kapasiteetin käyttöaste pieneni 76 prosentista 72 prosenttiin.

         b)   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (65)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä unionissa
                           (tonnia)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                           Myyntimäärä unionissa

                              Indeksi

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Markkinaosuus
                           (%)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset

               (66)

               Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla laski 5 prosenttia.

         c)   Kasvu

               (67)

               Unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla 4 prosenttia ja unionin tuotannonalan myynti laski 5 prosenttia, mikä näkyi 1,6 prosenttiyksikön markkinaosuuden menetyksenä.

         d)   Työllisyys ja tuottavuus

               (68)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7

                  Työllisyys ja tuottavuus

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                           Työntekijöiden lukumäärä

                              Indeksi

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Tuottavuus (yksikkö/työntekijä)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                           Tuottavuus (yksikkö/työntekijä)

                              Indeksi

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Lähde: kyselylomakevastaukset

               (69)

               Työllisyys pysyi melko vakaalla tasolla tarkastelujakson aikana. Samaan aikaan tuotannon laskun seurauksena tuottavuus laski 7 prosenttia, kuten johdanto-osan 68 kappaleessa olevasta taulukosta 7 käy ilmi.

         5.   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (70)

               Kiinalle alkuperäisessä tutkimuksessa määritetty polkumyyntimarginaali oli huomattavasti vähimmäistasoa korkeampi, ja Kiinasta tuleva tuonti pysyi vähäisenä tarkastelujakson aikana. Jos toimenpiteiden kuitenkin annetaan raueta, odotetun polkumyynnin vaikutus unionin tuotannonalaan olisi merkittävä Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin kasvun ja vientihinnan laskun vuoksi, kuten johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa todetaan. Unionin tuotannonala oli edelleen elpymässä Kiinasta peräisin olevan valssilangan vahingollisen polkumyyntituonnin vaikutuksista, kuten johdanto-osan 83 kappaleessa selitetään.

         a)   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (71)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 8

                  Keskimääräiset myyntihinnat

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa
                           (euroa/tonni)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

                              Indeksi

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset
                           (euroa/tonni)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Tuotannon yksikkökustannukset

                              Indeksi

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Lähde:
                              kyselylomakevastaukset

                     Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja tuotantokustannukset laskivat kumpikin 15 prosenttia tarkastelujakson aikana. Näin ollen myyntihintojen kehitys seurasi keskimäärin kustannusten kehitystä.

         b)   Työvoimakustannukset

               (72)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                              Indeksi

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Lähde:
                              kyselylomakevastaukset

               (73)

               Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät vakaana tarkastelujakson ajan. Tämä voi pääasiassa selittyä unionin tuotannonalan kasvavilla pyrkimyksillä hillitä tuotantokustannuksia ja pitää tällä tavoin kilpailukykyä yllä.

         c)   Varastot

               (74)

               Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Varastot

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot
                           (tonnia)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Loppuvarastot

                              Indeksi

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Lähde: kyselylomakevastaukset

               (75)

               Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan varastot kasvoivat kaiken kaikkiaan 18 prosenttia. Merkittävä osa valssilankojen tuotannosta koostuu vakiotuotteista, minkä vuoksi unionin tuotannonalan on pidettävä varastot tietyllä tasolla, jotta se voi nopeasti täyttää asiakkaiden tarpeet. Prosentteina tuotannosta ilmaistut loppuvarastot pysyivät suhteellisen vakaina, mikä noudatteli unionin tuotannonalan tuotannon kehitystä.

         d)   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (76)

               Unionin tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 11

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2011

                           2012

                           2013

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Kassavirta (euroa)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Investoinnit (euroa)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Investointien tuotto (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Lähde:
                              kyselylomakevastaukset.

               (77)

               Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus laski 5,1 prosentista 4,7 prosenttiin. Tämä on vähemmän kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu 9,9 prosentin tavoitevoitto.

               (78)

               Nettokassavirta on unionin tuotannonalan kyky rahoittaa itse toimintaansa ja se oli tarkastelujaksolla positiivinen. Indikaattorissa näkyi kuitenkin huomattava 11 prosentin laskun. Tämä aiheuttaa huolta unionin tuotannonalan kyvystä rahoittaa omaa toimintaansa tarvittavissa määrin.

               (79)

               Investoinnit pienenivät tarkastelujaksolla huomattavasti eli 58 prosenttia. Ne olivat pääasiassa investointeja, joita tarvittiin modernisointia, kunnossapitoa ja lakisääteisten turvallisuusvaatimusten noudattamista varten. Se, ettei kapasiteetin laajentamiseksi tehty mitään investointeja saattaa olla merkki mahdollisesta markkinoiden pitkän aikavälin negatiivisesta kehityksestä.

               (80)

               Investointien tuotolla tarkoitetaan nettovoittoa ilmaistuina prosentteina investointien bruttokirjanpitoarvosta. Tämä indikaattori laski tarkastelujaksolla 3,8 prosentista 3 prosenttiin, koska voitot pienenivät.

               (81)

               Kun otetaan huomioon kannattavuuden heikkeneminen ja kassavirran pieneneminen, myös yrityksen pääoman saantiin kohdistui kielteisiä vaikutuksia.

         e)   Unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoille jäävä tuotanto

               (82)

               Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella havaittiin, ettei kytkösmarkkinoille jäävän tuotannon osuus ole merkittävä, koska vain noin 11 prosenttia unionin tuotannonalan tuotannosta käytetään ryhmän sisällä. Suuret tuotantomäärät johtavat yleensä mittakaavaetuihin, joista on hyötyä asianomaiselle tuottajalle. Unionin tuotannonala on suurimmaksi osaksi vertikaalisesti integroitunutta, ja kytkösmarkkinoille jäävä tuotanto jatkojalostetaan tuotteiksi, joilla on lisäarvoa. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään näihin jatkojalostustuotteisiin liittyviä tuotanto-ongelmia. Itse asiassa kytkösmarkkinoille tarkoitettu tuotanto pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Edellä esitetyt näkökohdat huomioon ottaen komissio katsoo, että unionin tuotannonalan kytkösmarkkinoille jäävä tuotanto ei vaikuttanut negatiivisesti sen taloudelliseen tilanteeseen.

         f)   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (83)

               Kaikki unionin tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit osoittivat tarkastelujakson aikana negatiivista kehitystä. Tarkemmin sanottuna unionin tuotanto laski 6 prosenttia, kapasiteetin käyttöaste laski 76 prosentista 72 prosenttiin, markkinaosuus pieneni 1,6 prosenttiyksikköä (93,4 prosentista 91,8 prosenttiin) ja loppuvarastot kasvoivat 18 prosenttia. Lisäksi muut vahinkoindikaattorit kuten myyntimäärät etuyhteydettömille asiakkaille unionissa (– 6 prosenttia) ja vienti etuyhteydettömille osapuolille (– 22 prosenttia) osoittivat myös negatiivista suuntausta. Yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja tuotantokustannukset laskivat kumpikin 15 prosenttia. Kannattavuus laski 5,1 prosentista 4,7 prosenttiin, mikä on vähemmän kuin alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu 9,9 prosentin tavoitevoitto. Investoinnit vähenivät huomattavasti eli 58 prosenttia ja kassavirta pieneni 11 prosenttia. Koska työllisyys pysyi melko vakaana, tuottavuus laski 7 prosenttia.

               (84)

               Näitä negatiivisia suuntauksia ei kuitenkaan voida pitää kiinalaisesta tuonnista johtuvana, koska sen määrä ja markkinaosuus oli vähäinen. Analyysissa siirrytään sen vuoksi tarkastelemaan vaikutusta, joka kiinalaisen tuonnin uudelleen aloittamisella olisi unionin tuotannonalaan, joka ei ole vielä täysin toipunut Kiinan aiemmin harjoittamasta polkumyynnistä.

         F.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   1.   Alustavat huomiot

               (85)

               Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä laski merkittävästi sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2009, katsotaan, että jäljellä oleva huomattava tuotantokapasiteetti Kiinassa voidaan helposti suunnata unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

         2.   Kiinasta tulevien arvioitujen tuontimäärien ja -hintojen vaikutukset, jos toimenpiteet kumotaan

               (86)

               Kuten johdanto-osan 40–42 kappaleessa todetaan, valssilangan tuotannon kokonaiskapasiteetti on yli 150 miljoonaa tonnia ja arvioitu käyttämätön kapasiteetti noin 50 miljoonaa tonnia. Molemmat määrät ylittävät selvästi valssilangan kokonaiskulutuksen unionissa. Lisäksi Kiina on viime vuosina onnistunut suuntaamaan ylimääräisen tuotantonsa unionista sellaisiin maihin, joissa kaupan rajoituksia on vähemmän, kuten Kiinan tilastoista käy selvästi ilmi. Tilanne on kuitenkin muuttunut, sillä jotkin kolmansien maiden markkinat ovat äskettäin ottaneet käyttöön suojatoimenpiteitä, joilla tehokkaasti estetään tai ainakin heikennetään kiinalaisen tuonnin pääsyä markkinoille. Unionin markkinat ovat kuitenkin edelleen houkuttelevat, koska tarkasteltavana olevan tuotteen myyntihinnat ovat niillä verrattain korkeat verrattuna muiden kolmansien maiden markkinoilla esiintyviin hintoihin. Näin ollen voidaan kohtuudella odottaa, että jos toimenpiteet kumotaan, unionin markkinoiden koon ja hintatasojen houkuttelevuuden vuoksi merkittävä osa tämänhetkisestä Kiinan tuotannosta suunnattaisiin unionin markkinoille. Tutkimuksessa kävi ilmi, että nykyinen vahinkotilanne ja kiinalaisten viejien polkumyyntikäytännöt huomioon ottaen toimenpiteiden päättyminen johtaisi todennäköisesti Kiinasta polkumyyntihinnoin tulevan viennin merkittävään kasvuun, mikä aiheuttaisi merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

         3.   Päätelmät

               (87)

               Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

         G.   UNIONIN ETU

               (88)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

               (89)

               Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (90)

               Tämän perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti ja vahinko todennäköisesti toistuvat.

         1.   Unionin tuotannonalan etu

               (91)

               Unionin tuotannonala on menettänyt jatkuvasti markkinaosuuttaan, ja sille on aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan tilanne olisi varsin todennäköisesti vielä huonompi.

               (92)

               Sen vuoksi katsottiin, että Kiinaan kohdistuvien polkumyyntitullien voimassa pitäminen olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         2.   Tuojien/kauppiaiden etu

               (93)

               Yksikään tuojista/kauppiaista ei ilmoittautunut tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteiden jatkamisella olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia niiden toimintaan.

         3.   Käyttäjien etu

               (94)

               Yksikään käyttäjistä ei ilmoittautunut tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa. Käyttäjien osalta alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden käyttöönoton mahdollinen yleinen vaikutus käyttäjien toimintaan olisi hyvin vähäinen. Ensinnäkin useimmat käyttäjät ostavat valssilankansa muista kuin kiinalaisista lähteistä, joita on runsaasti. Toiseksi, toimenpiteiden käyttöönoton mahdollista vaikutusta olisi tarkasteltava ottaen huomioon tuotantoketjun jälkipään tuotteet, joilla on paljon lisäarvoa. Tämän perusteella päätellään, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjien nykytilanteeseen.

         4.   Unionin etua koskevat päätelmät

               (95)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinaa koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

         H.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

               (96)

               Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Yksi asianomainen osapuoli esitti huomautuksen, jossa tuettiin komission päätelmiä.

               (97)

               Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti Kiinasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa asetuksella (EY) N:o 703/2009 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

               (98)

               Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yritykseen, jonka osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, mukaan luettuna seuraava: sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.

               (99)

               Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (11). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (100)

               Tämä asetus on perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia kuumavalssattuja tankoja, säännöttömästi kiepitettyjä, rautaa, seostamatonta terästä tai seosterästä, ei kuitenkaan ruostumatonta terästä, jotka kuuluvat CN-koodeihin 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 ja 7227 90 95.
   2.   Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

               Yritys

               Polkumyyntitulli (%)

               Taric-lisäkoodi

               Valin Group

               7,9

               A 930

               Kaikki muut yritykset

               24,0

               A 999

         3.   Edellä olevassa 2 kohdassa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn valssilangan, (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
   4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 14 päivänä lokakuuta 2015.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 703/2009, annettu 27 päivänä heinäkuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan valssilangan tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä Moldovan tasavallasta ja Turkista peräisin olevan valssilangan tuontia koskevan menettelyn päättämisestä (EUVL L 203, 5.8.2009, s. 1).

      (3)  EUVL C 318, 1.11.2013, s. 6.

      (4)  EUVL C 252, 2.8.2014, s. 7.

      (5)  2014 Steel statistical yearbook, Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Tämä luku sisältää sekä hiilestä että ruostumattomasta teräksestä valmistetun valssilangan (ruostumaton teräs ei ole tarkasteltavana oleva tuote). Eurofer, joka on kansainvälisen ruostumattoman teräksen järjestön ISSF:n jäsen, arvioi, että ruostumattomasta teräksestä valmistetun valssilangan tuotanto oli koko tarkastelujaksolla, mukaan lukien tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso, alle 5 prosenttia valssilangan koko tuotannosta Kiinassa.

      (7)  Konkreettisia polkumyyntimarginaaleja ei voida luottamuksellisuussyistä julkistaa, ja ne esitetään sen vuoksi vaihteluväleinä.

      (8)  Turkki nosti valssilangalle vahvistettua tavanomaista tulliaan 40 prosenttiin marraskuussa 2014 eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, minkä vuoksi tullin nosto ei vääristänyt vertailumaata koskevia havaintoja.

      (9)  South China Morning Post, 20. tammikuuta 2015, Le Figaro, 26. maaliskuuta 2015, The Australian Financial review, 20. huhtikuuta 2015, CNBC, 7. toukokuuta 2015.

      (10)  Valssilankaa käytetään laajalti rakennusteollisuudessa.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIA.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/251, annettu 23 päivänä helmikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

text:
               24.2.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 47/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/251,
   annettu 23 päivänä helmikuuta 2016,
   kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

               (2)

               Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2016.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

      LIITE

         Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

                  (EUR/100 kg)

                  CN-koodi

                  Kolmansien maiden koodi (1)

                  Kiinteä tuontiarvo

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/832, annettu 16 päivänä toukokuuta 2017, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklassa tarkoitetun suojan myöntämisestä nimitykselle Bürgstadter Berg (SAN)

text:
               17.5.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 124/31

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/832,
   annettu 16 päivänä toukokuuta 2017,
   asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklassa tarkoitetun suojan myöntämisestä nimitykselle Bürgstadter Berg (SAN)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 99 artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 97 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkastellut Saksan hakemusta nimityksen ”Bürgstadter Berg” rekisteröimiseksi ja sen jälkeen julkaissut sen Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2) mainitun artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (2)

               Komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EY) N:o 1308/2013 98 artiklan mukaisesti.

               (3)

               Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 99 artiklan mukaisesti nimitys ”Bürgstadter Berg” olisi suojattava ja merkittävä mainitun asetuksen 104 artiklassa tarkoitettuun rekisteriin.

               (4)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Suojataan nimitys ”Bürgstadter Berg” (SAN).
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 2017.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL C 384, 18.10.2016, s. 4.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 659/2012, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2012 , valkosipulin tuontitodistusten myöntämisestä osakaudella 1 päivästä syyskuuta 2012 30 päivään marraskuuta 2012

text:
               19.7.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 189/7

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 659/2012,
   annettu 18 päivänä heinäkuuta 2012,
   valkosipulin tuontitodistusten myöntämisestä osakaudella 1 päivästä syyskuuta 201230 päivään marraskuuta 2012
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),
   ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksessa (EY) N:o 341/2007 (3) säädetään kolmansista maista tuotavien valkosipulin ja muiden maataloustuotteiden tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista sekä tuonti- ja alkuperätodistusmenettelyn käyttöönotosta.

               (2)

               Määrät, joille perinteiset tuojat ja uudet tuojat ovat asetuksen (EY) N:o 341/2007 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti jättäneet A-todistushakemuksia heinäkuun 2012 ensimmäisten seitsemän työpäivän aikana, ylittävät Kiinan alkuperätuotteiden osalta käytettävissä olevat määrät.

               (3)

               Sen vuoksi olisi määriteltävä asetuksen (EY) N:o 1301/2006 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti, missä määrin komissiolle viimeistään 14 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetut A-todistushakemukset voidaan hyväksyä asetuksen (EY) N:o 341/2007 12 artiklan mukaisesti.

               (4)

               Tuontitodistusten myöntämismenettelyn tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Asetuksen (EY) N:o 341/2007 10 artiklan 1 kohdan nojalla heinäkuun 2012 ensimmäisten seitsemän työpäivän kuluessa jätetyt ja komissiolle viimeistään 14 päivänä heinäkuuta 2012 toimitetut A-tuontitodistushakemukset hyväksytään tämän asetuksen liitteessä ilmoitettujen haettuja määriä koskevien prosenttiosuuksien mukaisesti.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 18 päivänä heinäkuuta 2012.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  EUVL L 90, 30.3.2007, s. 12.

      LIITE

                  Alkuperä

                  Järjestysnumero

                  Jakokerroin

                  Argentiina

                              —

                              Perinteiset tuojat

                  09.4104

                  X

                              —

                              Uudet tuojat

                  09.4099

                  X

                  Kiina

                              —

                              Perinteiset tuojat

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Uudet tuojat

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Muut kolmannet maat

                              —

                              Perinteiset tuojat

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Uudet tuojat

                  09.4102

                  100 %

                  ”X”: Kyseiselle alkuperälle ei ole kiintiötä kyseisellä osakaudella.