title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/804, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa

text:
               12.5.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 121/3

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/804,
   annettu 11 päivänä toukokuuta 2017,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) (jäljempänä ’perusasetus’) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
   on kuullut jäsenvaltioita,
   sekä katsoo seuraavaa:
   A.   MENETTELY

   1.   Väliaikaiset toimenpiteet

               (1)

               Euroopan komissio, jäljempänä ”komissio”, pani 13 päivänä helmikuuta 2016 vireille tutkimuksen Euroopan unionin saumattomien teräsputkien valmistajien etuja valvovan Defence Committeen, jäljempänä ”valituksen tekijä”, 4 päivänä tammikuuta 2016 esittämän valituksen perusteella; valitus oli tehty sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta on yli 25 prosenttia. Valituksessa esitetty näyttö mainitun tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi, jotta tutkimus voitiin panna vireille.

               (2)

               Komissio otti 12 päivänä marraskuuta 2016 käyttöön komission asetuksella (EU) 2016/1977 (2), jäljempänä ”väliaikaista tullia koskeva asetus”, väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina” tai ”asianomainen maa”, peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa.

         2.   Myöhempi menettely

               (3)

               Kun unionin tuottajille, Kiinan vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien järjestölle oli ilmoitettu olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin ottaa käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jäljempänä ”alustavien päätelmien ilmoittaminen”, ne esittivät kirjallisia huomautuksia. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

               (4)

               Komissio tutki asianomaisten osapuolten esittämät huomautukset ja muutti tarvittaessa alustavia päätelmiä niiden mukaisesti.

               (5)

               Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen saumattomien putkien tuonnissa, jäljempänä ”lopulliset päätelmät”. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon asti niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Kaikkia asianomaisten osapuolten esittämiä huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon soveltuvin osin.

         3.   Otanta

               (6)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–9 kappaleessa komissio pyysi huomautuksia otokseen valittujen unionin tuottajien edustavuudesta.

               (7)

               Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että yksi unionin tuottaja olisi jätettävä otoksen ulkopuolelle, sillä sen tiedot vääristäisivät koko tuotannonalaa koskevia päätelmiä. Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja korosti, että Vallourec oli otoksen suurin yritys, joten oli epäselvää, edustiko otos unionin tuotannonalaa. Valituksen tekijä väitti, että kiinalaiset tuottajat kilpailevat yhä enemmän myös räätälöidyissä ja korkeatasoisissa tuotteissa. Se myös huomautti, että öljy- ja kaasualan tuotteita viedään pääasiassa unionin ulkopuolelle, joten tällä tuotevalikoimien erolla on vain vähäinen merkitys unionin markkinoilla.

               (8)

               Komissio pyysi täydentäviä tietoja ja teki lisätarkastuskäynnin unionin tuottajan toimitiloihin. Saadut havainnot osoittivat, että kyseinen unionin tuottaja tuottaa laajempaa tuotevalikoimaa kuin muut otokseen valitut unionin tuottajat mutta tämä laaja tuotevalikoima, voimala-, öljy- ja kaasu- sekä rakennusputket mukaan luettuina, kuuluu tuotemääritelmän alaan. Sekä unionin tuottajat että kiinalaiset tuottajat toimivat sekä kulutushyödykkeiden että korkeatasoisten tuotteiden alalla. Kyseinen unionin tuottaja muodostaa suuren osan unionin tuotannosta. Tämän vuoksi komissio päätteli, että kyseinen unionin tuottaja kuuluu unionin tuotannonalaan eikä sen jättämiseen otoksen ulkopuolelle ole perusteita. Kyseisen yrityksen erityistilanteesta mahdollisesti johtuva aiheeton vaikutus vahinkoa koskevaan kuvaan otettiin huomioon kustannusten oikaisulla ja painotuksella, kuten (81), (84) ja (146) kappaleessa selitetään.

               (9)

               Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien järjestö toisti aiemmin esittämänsä tutkimuksen vireillepanoa koskevat huomautukset, joihin sisältyi myös sen esille tuoma vastustus sitä menetelmää kohtaan, jolla alustava otos koottiin ennen vireillepanoa. Se myös väitti, että valitus oli perusteeton, huonolaatuinen ja perustui oletuksiin, tuotemääritelmä oli liian laaja ja kokosi yhteen liian erilaisia tuotteita ja luottamuksellisia osia oli liikaa.

               (10)

               Komissio muistutti, että asianomaiset osapuolet voivat vapaasti esittää otokseen otettavien yritysten alustavaa valintaa koskevia huomautuksia. Kiinalaisen järjestön huomautukset oli saatu vasta määräajan päättymisen jälkeen, jolloin otos oli jo vahvistettu. Sitä ei sen vuoksi otettu huomioon. Mitä tulee muihin väitteisiin, komissio huomautti, että valitusvaiheessa ei vielä tarvita samanlaista näyttöä polkumyynnistä ja vahingosta kuin se, mitä toimenpiteiden käyttöönotto edellyttäisi. Luottamuksellisia liitteitä koskevia väitteitä tarkasteltiin ja luottamuksellisuuden perustelu vahvistettiin. Kiinalainen järjestö sai kuitenkin yksityiskohtaisen vastauksen vireillepanon vastaisiin väitteisiinsä.

               (11)

               Koska otantamenetelmästä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 10–13 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät voitiin vahvistaa.

         4.   Yksilöllinen tarkastelu

               (12)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, jotka eivät olleet mukana otoksessa, pyysi yksilöllistä polkumyyntimarginaalia perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla. Väliaikaisten toimenpiteiden julkaisemisen jälkeen kaksi niistä päätti kuitenkin perua yksilöllistä tarkastelua koskevan pyyntönsä. Ainoa vientiä harjoittava tuottaja, joka vahvisti yksilöllistä tarkastelua koskevan alkuperäisen pyyntönsä, oli Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

         5.   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

               (13)

               Yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei palauttanut markkinatalouskohtelua koskevaa lomaketta tutkimuksen aikana. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin näin ollen vahvistaa.

         6.   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

               (14)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 16 ja 17 kappaleessa kuvattujen kyselylomakkeiden ja tarkastuskäyntien lisäksi komissio lähetti lisäkysymyksiä valituksen tekijälle sekä yhdelle unionin tuottajalle, jotta voitiin tehdä väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todettua vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevia tarkistuksia. Lisäksi yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja sai kyselylomakkeen yksilöllistä tarkastelua varten.

               (15)

               Seuraavien osapuolten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäyntejä:

                           a)

                           Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa:

                                       —

                                       Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd. (yksilöllinen tarkastelu)

                           b)

                           Unionin tuottajat

                                       —

                                       Vallourec Deutschland GmbH, Saksa

                           c)

                           Etuyhteydettömät tuojat

                                       —

                                       Edgen Murray GmbH, Itävalta/Yhdistynyt kuningaskunta

                                       —

                                       Meever & Meever BV, Alankomaat

                                       —

                                       Cuñado S.A., Espanja

         7.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (16)

               Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö arvosteli tarkastelujakson aloituskohtaa, joka oli vuosi 2012, ja katsoi, että vuosi 2011 olisi ollut asianmukaisempi aloituskohta. Se väitti, että Kiinasta EU:hun tuleva tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti vähentyi vuodesta 2011 (46 657 tonnia) vuoteen 2012 (39 195 tonnia). Tämän vuoksi 2012 perusvuotena osoittaa tuonnin lisääntymistä tarkastelujaksolla (42 539 tonniin), mutta 2011 perusvuotena osoittaisi Kiinasta tulevan tuonnin vähentymistä. Se pyysi lisäselvityksiä vuoden 2012 valinnasta.

               (17)

               Komissio totesi, että tarkastelujakso on määritetty tavanomaisen käytännön mukaisesti. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 18 kappaleessa todetaan, tarkastelujakso kattaa tutkimusajanjaksoa edeltävät kolme kalenterivuotta. Muunlaisen ajanjakson valinnalle ei ole mitään syytä. Näin ollen huomautusta ei otettu huomioon. Asianomaisilta osapuolilta kerätyt tiedot kattavat joka tapauksessa ainoastaan tarkastelujakson. Vahinkoindikaattoreiden määrittäminen oli tämän vuoksi mahdollista ainoastaan kaudelta 2012–2015. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrää vuodesta 2011 lähtien koskevat tiedot eivät näin ollen sallineet komission tehdä päätelmiä unionin tuotannonalan tilanteen kehittymisestä. Kun otetaan huomioon kannattavuuden laskusuuntaus vuodesta 2012, kuten (91) ja (92) kappaleessa kuvataan, vuoden 2011 sisällyttäminen tarkastelujakson olisi merkinnyt unionin tuotannonalan vieläkin jyrkempää kielteistä kehitystä.

               (18)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö väittivät, että komission (59) kappaleessa (vastaa yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan 47 kappaletta) antama selitys vientimäärien eroista ei perustunut mihinkään näyttöön.

               (19)

               Komissio selvensi, että (59) kappale ei koskenut väitettä, jonka mukaan vuosi 2011 sisältyy tutkimusajanjaksoon, vaan se viittaa erään muun asianomaisen osapuolen esittämään toiseen huomautukseen, jonka mukaan esiintyi epäjohdonmukaisuutta samaa tuotetta koskevaan aiempaan tutkimukseen nähden. Tutkimusajanjaksoa koskevia Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien järjestön esittämiä väitteitä käsitellään (17) kappaleessa.

               (20)

               Koska muita tutkimusajanjaksoa koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 18 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

         B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

               (21)

               Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tuotemääritelmä oli liian laaja, sillä siihen sisältyy seosteräksen tuotelajeja, joiden kustannukset ja hinnat poikkeavat merkittävästi tavanomaisesta tarkasteltavana olevasta tuotteesta. Se pyysi seosteräksestä ja runsasseosteisesta (3) teräksestä tehtyjen tuotelajien sulkemista tuotemääritelmän ulkopuolelle.

               (22)

               Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien järjestö totesi, että tuotteen määritelmässä on yhdistetty kolme eri markkinasegmenttiä: a) öljy/kaasu, b) voimalaitokset ja c) rakentaminen ja että vahinko olisi pitänyt arvioida erikseen kussakin segmentissä. Se ilmoitti, että jollekin tietylle markkinasegmentille tarkoitetun tuotteen on oltava erityisten teollisten standardien mukainen eikä sitä tämän vuoksi voida käyttää muilla segmenteillä. Todisteena viimeksi mainitusta seikasta se viittasi Kanadan ja Yhdysvaltojen käytäntöön, jonka mukaan polkumyyntitutkimuksissa oli erotettu toisistaan öljy/kaasualan sekä muiden alojen putket.

               (23)

               Viimeksi mainitun väitteen osalta yksi asianomainen osapuoli väitti, että sen vienti unioniin liittyi ainoastaan rakennusalaan.

               (24)

               Ensimmäisen, seosterästä ja runsasseosteista terästä koskevan väitteen osalta komissio totesi, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä kattaa suuren valikoiman tuotelajeja, joissa on samat tai samanlaiset tekniset ja fyysiset perusominaisuudet. Komissio otti tuotelajien väliset erot huomioon ja varmisti, että vertailu on oikeudenmukainen. Kullekin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien valmistamalle ja myymälle tuotelajille annettiin oma tuotevalvontakoodi (PCN), kuten annettiin kullekin unionin tuotannonalan valmistamalle ja myymälle tuotelajillekin. Tuotevalvontakoodi riippui tuotteen tärkeimmistä ominaisuuksista, jotka tässä tapauksessa olivat tuotelaji, ulkohalkaisija, seinän paksuus, sammutus ja nuorrutus, pituus, putken pää ja testaus. Näin ollen Kiinasta unioniin vietyjä tuotelajeja verrattiin tuotevalvontakoodin mukaisesti niihin unionin tuotannonalan valmistamiin ja myymiin tuotteisiin, joilla oli samat tai vastaavat ominaisuudet. Erityisesti ensiksi mainitussa ominaisuudessa (tuotelaji) erotettiin toisistaan seostamaton teräs, seosteräs ja runsasseosteräs. Seosteräksen ja runsasseosteisen teräksen kustannus- ja hintaerot otettiin tämän vuoksi huomioon vertailuissa. Oikeuskäytännön (4) mukaan sen määrittämiseksi, ovatko tuotteet samankaltaisia niin, että ne muodostavat saman tuotteen jonkin osan, on arvioitava, onko niillä samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet, samat käyttötarkoitukset ja sama hinta-laatusuhde. Tältä osin on arvioitava myös kyseisten tuotteiden vaihdettavuutta keskenään ja niiden välistä kilpailua. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki tuotelajit valmistetaan teräksestä käyttämällä saumattomien putkien valmistukseen tarvittavaa valmistusprosessia, ja valmistusprosessissa käytetään samanlaisia koneita eli tuottaja voi valmistaa samoilla koneilla eri tuotteita kysynnän mukaan. Vaikka kaikki tuotelajit eivät ole suoraan keskenään vaihdettavissa, tuottajat voivat tämän vuoksi kilpailla tilauksista, jotka koskevat laajaa valikoimaa eri tuotelajeja. Lisäksi sekä unionin tuotannonala että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat valmistavat näitä tuotelajeja myyntiin samanlaisella valmistusmenetelmällä.

               (25)

               Toisessa, markkinasegmenttejä koskevassa väitteessä ei täsmennetty, mitkä tuotteen peruslajit jollakin tai joillakin markkinasegmenteillä olisi suljettava tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Siinä ei myöskään selitetty, miksi olisi tehtävä erillinen vahingon arviointi segmenttikohtaisesti. Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää, johon sisältyvät ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruiset saumattomat putket, ei asetettu kyseenalaiseksi vireillepanoilmoituksen jälkeen tai kyselyvastauksissa ja tarkastuskäynneillä. Kuten (24) kappaleessa selitettiin, tuotevalvontakoodi perustuu fyysisiin ja teknisiin ominaisuuksiin eikä potentiaaliseen loppukäyttöön tai markkinasegmenttiin. Joka tapauksessa tutkimuksessa on käynyt ilmi, että sekä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat että unionin tuottajat kilpailevat kaikissa kolmessa segmentissä. Lisäksi kullekin yksittäiselle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle lasketaan tulli tuotelajin painotetun keskiarvon pohjalta. Maksettavan tullin kokonaismäärä pysyisi tämän tuloksena samana tietylle tuotevalikoimalle. Vaikka joillakin tuotelajeilla olisi pienemmät ja toisilla suuremmat marginaalit, kaikkien marginaalien summan olisi oltava yhtä suuri kuin kaikkien tuotelajien painotettu keskiarvo.

               (26)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö edelleen asettivat kyseenalaiseksi tuotteen määritelmän. Ne väittivät, että standardien, seosainepitoisuuden ja loppukäyttöjen asettamien erilaisten vaatimusten vuoksi öljy- ja kaasusegmentin tuotteet olivat erilaisia kuin kahden muun markkinasegmentin tuotteet eivätkä ne olleet vaihdettavissa keskenään. Väitettiin, että tuotevalvontakoodilla ei voitu asianmukaisesti vertailla tuotelajeja, sillä tuotteen määritelmä ei itsessään ollut asianmukaisesti rajattu. Sen osalta, että tuottajat siirtävät painopistettään segmenttien välillä, ne väittivät, että kahden muun segmentin vaikeudet johtuivat markkinavoimista eivätkä liittyneet Kiinasta tulevaan tuontiin. Lisäksi ne väittivät, että unionin tuottajat olivat siirtäneet painopisteen muihin segmentteihin kaupallisen strategian vuoksi, mistä väistämättä seuraa tulojen pienentyminen, sillä muiden segmenttien myyntihinnat ovat öljy- ja kaasutuotteita alhaisemmat.

               (27)

               Komissio viittasi (24) kappaleeseen, jossa se päätteli, että tuotelajeilla on samat tai samanlaiset tekniset ja fyysiset perusominaisuudet, vaikka kaikki tuotelajit eivät olekaan suoraan vaihdettavissa keskenään esimerkiksi standardeja ja raaka-aineita koskevien erilaisten vaatimusten vuoksi. Mitä tulee painopisteen siirtoon muihin segmentteihin, asianomaisten osapuolten esittämissä huomautuksissa ei kiistetty, että tuottajat voivat siirtää painopisteen segmentistä toiseen. Huomautuksilla näin ollen vahvistettiin (24) kappaleen päätelmät, joiden mukaan eri segmenttien tuotteita valmistivat samat tuottajat samanlaisilla koneilla ja tuottajat voivat vaihtaa tuotteesta toiseen. Tämän vuoksi komissio päätteli, että tuotteen määritelmä oli asianmukainen, joten tuotelajien välinen vertailu oli mahdollista tuotevalvontakoodin perusteella. Näin ollen katsottiin, että näillä väitteillä ei kiistetty tutkimuksen päätelmiä.

               (28)

               Tämän vuoksi komissio päätteli, että tarkasteltavana olevan tuotteen kaikilla kolmella lajilla on samat tekniset ja fyysiset perusominaisuudet. Näin ollen edellä esitetyt väitteet hylättiin ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19–22 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

         C.   POLKUMYYNTI

   1.   Vertailumaa

               (29)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24–28 kappaleessa todetaan, Meksiko valittiin sopivaksi vertailumaaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

               (30)

               Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että Etelä-Koreaa olisi pidettävä parempana vertailumaana, sillä Etelä-Korean tuotantolaitosten kustannukset ja prosessit ovat paljon lähempänä Kiinan tuotantolaitoksia. Se myös väitti, että joidenkin Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien ja vertailumaan tuottajan tai unionin tuottajien välillä oli merkittäviä eroja tuotantoprosessin kustannuksissa ja siinä käytetyssä teknologiassa. Kiinalaisten tuottajien tuotantoprosessin väitettiin olevan edistyneempi ja väitettiin, että tiettyjä oikaisuja olisi tehtävä oikeudenmukaisen vertailun takaamiseksi.

               (31)

               Olisi huomattava, että tarkasteltavana oleva tuote muodostaa pienet erikoismarkkinat ja näin ollen verrattain pieni määrä tuottajia pystyy valmistamaan sitä. Lisäksi yhteistyö vertailumaan tuottajien kanssa on vapaaehtoista. Vaikka CISA ehdotti, että Etelä-Korea on sopivampi valinta vertailumaaksi, se ei ehdottanut erityistä eteläkorealaista tuottajaa, joka suostuisi toimimaan yhteistyössä. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että alustavassa vaiheessa komissio pyysi yhteistyötä 13 yritykseltä kahdeksassa maassa. Vaikka yksi eteläkorealainen yritys oli näiden yritysten joukossa, kyseinen yritys ei vastannut pyyntöön. Internet-hakujen ja 41 eteläkorealaisen terästuottajan verkkosivujen tarkastelun pohjalta todettiin, että näistä yrityksistä ainoastaan kolme tuotti saumattomia putkia. Viimeksi mainituista kaksi tuotti läpimitaltaan pieniä putkia, mikä ei ole tarkasteltavana oleva tuote, ja ainoa tarkasteltavana olevan tuotteen eteläkorealainen tuottaja hyödynsi tuotantotekniikkaa, joka ei ole vertailukelpoinen kiinalaisten tuottajien pääosin käyttämän tuotantotekniikan kanssa. Tutkimuksen aikana saatu näyttö osoittaa, että Etelä-Korea tuottaa pääosin läpimitaltaan pieniä putkia, mikä ei ole tarkasteltavana oleva tuote, tai hyödyntää tuotantotekniikkaa, joka ei ole vertailukelpoinen kiinalaisten tuottajien käyttämään tuotantotekniikkaan nähden. Tämän vuoksi komissio päätteli, että Etelä-Korean ei voitu katsoa olevan sopiva vertailumaa.

               (32)

               Lisäksi vaikka kiinalaiset tuottajat käyttävät monia tuotantoprosesseja, meksikolaisen tuottajan käyttämän tuotantoprosessi on yksi kiinalaisten tuottajien käyttämistä prosesseista. Meksikon ja Kiinan tuotantoprosessien samankaltaisuudet tukivat edelleen päätelmää, jonka mukaan Meksiko on sopiva vertailumaa tässä tutkimuksessa.

               (33)

               Asianomainen osapuoli ei toimittanut riittävää näyttöä, joka olisi selvittänyt ja määrittänyt kustannusten osalta eroja, joita väitteen mukaan on sen edistyneen tekniikan ja Meksikossa käytetyn tekniikan välillä. Se ei toimittanut mitään kustannustietoja erityisistä kiinalaisista tuottajista eikä kyseisestä toimialasta Kiinassa eikä viitannut mihinkään muihin samanlaisia tuotantoprosesseja käyttäviin tuottajiin, joiden avulla komissio olisi voinut arvioida väitettä mahdollisista eroista Kiinassa käytetyn ja yhteistyössä toimineen meksikolaisen tuottajan käyttämän tekniikan välillä sekä tämän mahdollista vaikutusta Meksikon soveltuvuuteen vertailumaaksi. Lisäksi Etelä-Koreasta ei toiminut yhteistyössä. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä. Tämän seurauksena komissio vahvisti, että Meksiko on ainoa soveltuva vertailumaa.

               (34)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio oli kritiikittömästi hyväksynyt Meksikon vertailumaaksi ainoastaan sen vuoksi, että se sopi komission tavoitteeseen todeta korkea polkumyyntimarginaali.

               (35)

               Tämä väite koostui pelkästä asianomaisen osapuolen näkemyksestä, eikä se perustellut väitettään eikä antanut mitään näyttöä siitä, että Meksiko ei ole sopiva vertailumaa. Komissio haluaa joka tapauksessa muistuttaa, että jos markkinatalousmaan vain yksi vientiä harjoittava tuottaja toimii yhteistyössä komission kanssa, komissio on velvollinen käyttämään kyseistä maata tuomioistuimen tuomion GLS (C-338/10) nojalla. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

         2.   Normaaliarvo

               (36)

               Normaaliarvon laskemista koskevat tarkemmat tiedot esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–37 kappaleessa.

               (37)

               Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että suurin osa polkumyyntimarginaalin määrittämiseen käytetyistä tiedoista oli perusteetta pidetty luottamuksellisina. Osapuoli huomautti erityisesti, että yhteistyössä toimineen tuottajan normaaliarvoa ei ilmoitettu.

               (38)

               Perusasetuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaan tiedot ovat luonteeltaan luottamuksellisia, jos tiedon luovuttamisesta olisi 1) merkittävää etua kilpailijalle tai 2) sillä olisi huomattavan epäsuotuisa vaikutus tiedon toimittaneeseen henkilöön tai siihen, jolta hän sai tiedon. Koska myyntiä ja kustannuksia koskevat tiedot ovat luonteeltaan luottamuksellisia, väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa voittoa, myyntiä, yleis- ja hallintokustannuksia ja vertailumaan tuottajaa koskevat tiedot on annettu prosentuaalisesti vaihteluväleinä, jolloin avoimuus on turvattu mahdollisimman pitkälle loukkaamatta tietojen luottamuksellisuutta. Vertailumaan tuottaja pyysi myynti- ja kustannustietojensa luottamuksellista käsittelyä ja perusteli pyyntönsä, sillä tietojen ilmoittaminen vahingoittaisi yrityksen kilpailuasemaa. Lisäksi normaaliarvon ilmoittaminen antaisi kilpailijalle mahdollisuuden muodostaa laskennallisesti vertailumaan tuottajan hinnat ja kustannukset. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.

               (39)

               Koska muita normaaliarvoa koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–37 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

               (40)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd., jäljempänä ”Gross”, väitti, että komissio oli käyttänyt ainoastaan yhtä laskennallista normaaliarvoa niille 27 tuotelajille, joita Gross vei tutkimusajanjaksolla, erottelematta toisistaan teräslajeja ja sen tuotantoprosessin sammutus- ja nuorrutuskustannuksia. Kyseinen väite perustui yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan erillisten osien tarkasteluun ja tulkintaan siten, että niiden merkitys oli eristetty koko asiakirjan merkityksestä.

               (41)

               Komissio muistutti tässä yhteydessä, että polkumyyntilaskelman yksityiskohdat on esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44–47 kappaleessa ja mainittu yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan johdanto-osan 41 kappaleessa. Väliaikaista tullia koskevassa asetukseen johdanto-osan 44 kappaleessa mainitaan nimenomaan, että komissio toteutti normaaliarvon ja vientihinnan vertailun kunkin tuotelajin osalta erikseen eikä koskaan käyttänyt yhtä normaaliarvoa kaikille tuotelajeille. Vertailuun käytetyt tuotelajit määriteltiin kyselylomakkeissa, jotka lähetettiin vertailumaan tuottajalle, kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja unionin tuottajille. Teräslaji, sammutus ja nuorrutus ja muut ominaisuudet täsmennettiin ja otettiin huomioon tuotantokustannusten laskemista ja normaaliarvon laskennallista muodostamista varten kunkin tuotelajin osalta erikseen tekemällä kullekin ominaisuudelle asianmukainen oikaisu. Koska väite perustui yleisen päätelmien ilmoittamista koskevan asiakirjan virheelliseen tulkintaan, se hylättiin.

               (42)

               Gross väitti myös, että komission olisi poistettava sen vientimyynnistä ne tuotelajit, joita TAMSA, meksikolainen vertailumaan tuottaja, ei tuota.

               (43)

               Komission käytäntö noudattaa WTO:n päätöksiä asiassa ”European Communities – Definitive Anti-Dumping Measures on Certain Iron or Steel Fasteners from China” (Euroopan yhteisöt – tiettyjen Kiinasta peräisin olevien rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa sovellettavat lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet) (5), ja sen mukaan normaaliarvo olisi todettava tai sen olisi määritettävä laskennallisesti kaikille lajeille, joita vientiä harjoittava tuottaja vie. Tämän vuoksi komissio hylkäsi väitteen.

         3.   Vientihinta

               (44)

               Koska vientihinnasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 ja 39 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

         4.   Vertailu

               (45)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 40–43 kappaleessa esitetään yksityiskohtaiset tiedot menetelmästä, jota käytettiin normaaliarvon ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien vientihinnan vertailuun.

               (46)

               Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että Kiina soveltaa arvonlisäveron takaisinmaksua viennin yhteydessä vain osittain. Sen varmistamiseksi, että normaaliarvo ilmoitettiin samalla verotustasolla kuin vientihinta, normaaliarvo määritettiin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa sisällyttämällä arvonlisävero, joka on peritty läpimitaltaan suurten saumattomien putkien viennistä ja jota ei palautettu kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Erityinen ei-palautettava arvonlisävero oli kaikissa tuotelajeissa 8 prosenttia.

               (47)

               Tämän osalta valituksen tekijät totesivat, että Kiinan palautettava arvonlisävero ei ollut sama kaikille tuotelajeille. Öljyn ja kaasun etsintään käytettävien putkien palautettava arvonlisävero oli 13 prosenttia ja muiden tuotelajien 9 prosenttia. Valituksen tekijä väitti, että polkumyyntimarginaalit olisi tämän mukaisesti laskettava uudelleen ja pyysi vahvistusta sille, että erityinen arvonlisävero oli tosiasiallisesti maksettu ennen sen palauttamista.

               (48)

               Koska arvonlisävero oli Kiinassa sama (17 %) kaikille tuotelajeille, öljyn ja kaasun etsintään käytettävien putkien ei-palautettava arvonlisävero oli näin ollen 4 prosenttia ja muiden tuotelajien 8 prosenttia.

               (49)

               Näin ollen komissio tarkisti niiden yritysten oikaisut, jotka olivat kyselylomakevastauksissaan ilmoittaneet todellisen palautetun arvonlisäveron liiketoimikohtaisesti. Kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd. ja Hengyang Valin MPM Co., Ltd. Näiden yritysten polkumyyntimarginaalit laskettiin tämän mukaisesti uudelleen. Uudessa laskelmassa otettiin huomioon erityisen ei-palautettavan arvonlisäveron aste, mikä johti hieman pienempiin polkumyyntimarginaaleihin. Muiden otokseen valittujen yritysten polkumyyntimarginaalit jäivät väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa vahvistetulle tasolle.

               (50)

               Tarkastuskäynneillä vahvistui, että arvonlisävero tosiasiallisesti maksettiin ennen sen palauttamista.

         5.   Polkumyyntimarginaalit

               (51)

               Polkumyyntilaskelmia koskevat tarkemmat tiedot esitetään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44–47 kappaleessa.

               (52)

               Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta entistä tarkemmat arvonlisäveron oikaisut normaaliarvoihin antoivat seuraavat lopulliset polkumyyntimarginaalit, ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana:

                           Yritys

                           Lopullinen polkumyyntimarginaali (%)

                           Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

                           45,4

                           Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

                           103,8

                           Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

                           39,9

                           Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

                           92,9

                           Muut yhteistyössä toimineet tuottajat

                           73,6

                           Kaikki muut tuottajat

                           103,8

                     Ainoa vientiä harjoittava tuottaja, joka pyysi yksilöllistä tarkastelua, oli Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd., jonka lopullinen polkumyyntimarginaali yleisessä päätelmien ilmoittamista koskevassa asiakirjassa vahvistettiin 66,0 prosentin tasolle.

               (53)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd., jäljempänä ”Gross”, väitti, että sen polkumyyntimarginaali (66,0 %) ei voinut olla korkeampi kuin Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.:n, jäljempänä ”Chengde”, ja Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.:n, jäljempänä ”Lontrin”, polkumyyntimarginaali, jotka olivat 45,4 prosenttia (Chengde) ja 39,9 prosenttia (Lontrin). Tämä väite perustui kahteen seikkaan yhdessä: i) oletus, että polkumyyntimarginaalien laskemiseen käytetty normaaliarvo oli sama näille kolmelle kiinalaiselle viejälle, ja ii) se, että tullikooditasoisten Kiinan kauppatilastojen mukaan Grossin keskimääräinen yksikkökohtainen vientihinta oli korkeampi kuin Chengden ja Lontrinin hinta.

               (54)

               Mitä tulee Grossin tekemään oletukseen, komissio muistutti tässä yhteydessä, että polkumyyntimarginaalin laskeminen ei perustu kunkin vientiä harjoittavan tuottajan keskimääräiseen normaaliarvoon vaan kunkin sellaisen tuotelajin normaaliarvoon, jota kyseinen vientiä harjoittava tuottaja vei unionin markkinoille. Viety tuotevalikoima määritti näin ollen painotettujen keskimääräisten polkumyyntimarginaalien laskemista. Koska kyseiset kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät vieneet samaa tuotevalikoimaa tutkimusajanjaksolla, kyseinen Grossin oletus oli virheellinen. Polkumyyntimarginaalin laskemiseen käytetyt yksikkökohtaiset vientihinnat perustuivat lisäksi todellisiin liiketoimiin eivätkä tilastotietoihin. Samalla yksikkökohtaiset vientihinnat määritettiin sellaisten tuotelajien tasolla, jotka eivät vastanneet niitä tullikooditasoja, joita Gross käytti väitteessään. Koska väite perustui virheellisiin oletuksiin ja riittämättömiin tosiseikkoihin, se hylättiin. Polkumyyntimarginaaleja koskevien laskelmien uudelleen tarkastelun yhteydessä havaittiin kuitenkin joitakin laskuvirheitä, joiden korjaaminen johti lopullisen polkumyyntimarginaalin pienentymiseen 66,0 prosentista 52,3 prosenttiin.

         D.   UNIONIN TUOTANNONALA

               (55)

               Koska unionin tuotannonalasta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 49–51 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

               (56)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappaleessa esitetyt, unionin tuotannonalan otantaa koskevat huomautukset on otettu huomioon edellä yhdessä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7–9 kappaleessa esitettyjen huomautusten kanssa.

         E.   VAHINKO

   1.   Unionin kulutus

               (57)

               Koska unionin kulutuksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

         2.   Tuonti asianomaisesta maasta unioniin

      Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (58)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyn vuoden 2012 vientimäärän ja väitti, että määrä oli erilainen kuin samaa tuotetta koskeneessa aiemmin päättyneessä tutkimuksessa käytetyt tiedot.

               (59)

               Komissio selvensi, että aiemmassa tutkimuksessa valitus jätettiin joulukuussa 2012. Tämän vuoksi siihen eivät sisältyneet vientimäärät koko vuodelta 2012, vaan se perustui vuoden 2011 jälkipuoliskoon ja vuoden 2012 ensimmäiseen puoliskoon. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa käytetyt tiedot kuvastivat Eurostatin tietoja koko vuosilta 2012–2015. Tämän vuoksi väite hylättiin.

               (60)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö väittivät, että komission (59) kappaleessa antama selitys ei vastannut niiden väitteeseen, jonka mukaan 2011 olisi ollut asianmukaisempi tutkimusajanjakson aloitusvuosi.

               (61)

               Komissio selvensi, että (59) kappaleessa viitattiin erään toisen asianomaisen osapuolen esittämään muuhun väitteeseen. Tutkimusajanjaksoa koskevaan väitteeseen vastataan (17) kappaleessa.

               (62)

               Koska tuontimääristä ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 ja 55 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

      Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (63)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen havaittiin tuontitilastoja koskeva laskuvirhe väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56–58 ja 105 kappaleessa.

               (64)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56 kappaleessa esitetyt päätelmät tarkistettiin seuraavasti:
               Taulukossa esitetään Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso (2015)

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                           1 096

                           1 079

                           1 037

                           1 099

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              98

                              95

                              100

                              Lähde: Euroopan komissio (Eurostat)

               (65)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleessa esitetyt päätelmät tarkistettiin seuraavasti:
               Keskimääräiset tuontihinnat määritettiin Eurostatin tuontitilastojen perusteella. Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta pysyi varsin vakaana tarkastelujaksolla. Tuontihinnat olivat vuonna 2014 pienemmät kuin sitä edeltävänä vuonna, mutta vuonna 2015 ne nousivat alkuperäiselle tasolle.

               (66)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappaleessa esitetyt päätelmät myös tarkistettiin seuraavasti:
               Keskimääräiset tuontihinnat riippuvat kuitenkin tuotevalikoimasta, erityisesti teräslajista, mikä ei ilmene kauppatilastoista. Kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen vientihinta oli tutkimusajanjaksolla 1 099 euroa/tonni, kun taas otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen vientihinta oli 1 102 euroa/tonni ja vaihteli 946 eurosta/tonni 1 444 euroon/tonni.

               (67)

               Koska tuontihinnasta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56–59 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin sellaisina kuin ne ovat tarkistettuina 64–66 kappaleessa.

               (68)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö pyysivät lisäperusteita kahden ominaisuuden poistamiselle tuotevalvontakoodeista (PCN) hinnan alittavuuden ja vahinkomarginaalien määrittämistä varten. Ne väittivät että näiden kahden ominaisuuden poistaminen on saattanut aiheuttaa kohtuuttoman suuret vahinkomarginaalit. Ne pyysivät myös selvennystä siitä, miksi Kiinasta tapahtuvan viennin tuotevalvontakoodit 214NN ja 215NN eivät vastaa unionin tuottajien myyntiä unionissa.

               (69)

               Vientiä harjoittaville tuottajille alustavien päätelmien ilmoittamisen yhdessä annettujen tietojen mukaisesti komissio selvensi, että riittävää vastaavuutta ei voitu saavuttaa käyttämällä täydellistä tuotevalvontakoodia, joka koostuu seitsemästä ominaisuudesta. Tuotevalvontakoodia yksinkertaistettiin poistamalla tuotteen ominaisuudet ”sammutus ja nuorrutus” sekä ”testaus”. Yksinkertaistamisen seurauksena alustavassa vaiheessa 62–99 prosenttia otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennistä vastasi unionin tuotannonalan unionissa myymiä tuotelajeja. Toisin kuin väitettiin, suurempi vastaavuus varmisti, että vahinkoa koskevat päätelmät tehtiin edustavalta pohjalta eikä vähäisen liiketoimien määrän perusteella. Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien esittämien väitteiden jälkeen komissio oikaisi vertailumenetelmää. Niiden tuotelajien tuontihintoja, joita unionin tuotannonala ei myynyt, verrattiin unionin laskennalliseen myyntihintaan, joka perustui tuotelajien lähimmän ryhmän (eli niiden, joilla tuotevalvontakoodin ensimmäinen ominaisuus on sama) keskimääräiseen unionin myyntihintaan. Tämä tuloksena 100 prosenttia otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotannosta vastasi unionin tuotannonalan myyntiä. Hintojen alittavuuden marginaalit olivat 15,2–29,1 prosenttia.

               (70)

               Mitä tulee erityisiin tuotevalvontakoodeihin, komissio täsmensi, että tällaisen vientimyynnin puutteellinen vastaavuus alustavassa vaiheessa johtui siitä, että unionin tuotannonalalla ei ollut tämän, seinämän paksuudeltaan yli 30 mm:n tuotelajin myyntiä. Lopullisessa vaiheessa myös nämä tuotelajit sisällytettiin hintavertailuun noudattamalla edellä selvitettyä oikaisumenettelyä.

               (71)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi tullitilastojen hintavertailun pohjalta lisäselvityksiä sen yksilöllisestä vahinkomarginaalista verrattuna toiseen kiinalaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Toiseksi tämä vientiä harjoittava tuottaja asetti kyseenalaiseksi tuotevalvontakoodin yksinkertaistamisen, jossa kaksi merkkiä oli poistettu, ja väitti, että yksinkertaistaminen oli aiheetonta ja oli saattanut johtaa vertailuun eri tasoilla. Se pyysi sen sijaan, että komissio tekee joihinkin sen tuotelajeihin fyysisiä ominaisuuksia koskevan oikaisun sammutuksen ja nuorrutuksen osalta poistamalla sammutuksen ja nuorrutuksen keskimääräiset kustannukset alihinnoista. Kolmanneksi sama tuottaja huomautti, että unionin myyntihinnat eivät olleet loogisia pituuden ja seinämän paksuuden osalta. Neljänneksi se pyysi myös selvennystä niiden laskennallisesti määritettyjen unionin myyntihintojen lähteeseen, jotka vahvistettiin tuotelajeille, joissa ei todettu unionin myyntiä.

               (72)

               Ensimmäisen väitteen osalta komissio selitti, että hintavertailut tehdään kunkin tuotelajin pohjalta. Tämän vuoksi tulos ei välttämättä noudata yleisiä hintoja tullikoodien tasolla, sillä samaan tullikoodiin kuuluvat tuotevalikoimat eivät ole identtisiä kahden vientiä harjoittavan eri tuottajan kohdalla. Toisen väitteen osalta komissio hyväksyi pyynnön oikaisupyynnön. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaali laskettiin näin ollen uudelleen pyynnön piiriin kuuluneiden tuotelajien osalta. Sammutuksen ja nuorrutuksen todettiin koskevan alle 5:tä prosenttia unionin tarkasteltavana olevien tuotteiden myyntimäärästä. Sammutuksen ja nuorrutuksen kustannusten todettiin saatavilla olevien tietojen pohjalta olevan [30–60] euroa/tonni. Kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaaliin oikaisun vaikutus oli vähemmän kuin 0,2 prosenttia. Mitä tulee kolmanteen, hintoja koskevaan väitteeseen, komissio selvensi, että unionin keskimääräiset myyntihinnat oli määritetty otokseen valittujen unionin tuottajien todennettujen liiketoimien pohjalta. Hinta riippuu kunkin liiketoimen aikana vallitsevista erityisistä markkinaolosuhteista. Neljänneksi komissio selvensi laskennallisen myyntihinnan lähteen osalta, että päätelmien ilmoittamista koskevien asiakirjojen mukaisesti yksikön myyntihinta määritetään laskennallisesti sellaisten tuotelajien, joilla on sama ensimmäinen tuotevalvontakoodin piirre, keskimääräiseksi unionin myyntihinnaksi.

               (73)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti laskennallisesti määritetyn unionin myyntihinnan. Se väitti, että sen sijaan, että unionin myyntihinnat määritettiin kaikkien samaan luokkaan kuuluvien tuotteiden keskimääräisen unionin myyntihinnan pohjalta, kuten johdanto-osan (69) kappaleessa selitetään, unionin myyntihinta olisi pitänyt määrittää keskimääräisenä unionin myyntihintana ainoastaan niiden tuotelajien osalta, joita yksittäinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli vienyt.

               (74)

               Komissio huomautti, että tällainen menetelmä olisi johtanut erilaisiin unionin myyntihintoihin samassa tuotevalvontakoodissa kunkin eri vientiä harjoittavan tuottajan tuotevalikoiman mukaan. Tällainen menetelmä ei sen vuoksi takaa tasapuolista kohtelua kaikille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. Pienempään määrään tuotelajeja perustuvat päätelmät eivät myöskään olisi olleet yhtä edustavia kuin päätelmät, jotka perustuvat kaikkiin unionissa myytyihin tuotelajeihin. Sen vuoksi väite hylättiin.

               (75)

               Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti unionin myyntihintojen käyttämisen alittavuuden laskemiseen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 kappaleessa ja vahingon korjaavan tason laskemiseen 138–140 kappaleessa. Se väitti, että menetelmä on virheellinen, sillä unionin tuotannonalan keskimääräinen tulos ei todennäköisesti ole täysin sama kuin kunkin tuotevalvontakoodin erityinen voitto. Väitettiin, että vertailun olisi pitänyt pikemminkin perustua kustannuksiin.

               (76)

               Komissio totesi, että unionin tuotannonalan kustannusten käyttäminen hintojen sijasta, kuten kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli vaatinut, johtaisi vähemmän tarkkaan vertailuun. Tämä johtuu siitä, että kustannuksiin perustuvaa vertailua ei olisi voitu oikaista kaupan portaan huomioon ottamiseksi, sillä kaupan porras voidaan ottaa huomioon ainoastaan sulkemalla tarkastelun ulkopuolelle tietyt myyntitoimet eli suora myynti loppukäyttäjille. Kustannuspohjainen laskelma olisi sitä vastoin perustunut tuotantokustannuksiin, jolloin kaikki tuotteet ryhmitetään yhteen. Tuonti Kiinasta tapahtuu kauppiaiden välityksellä. Suoraan myyntiin loppukäyttäjille sisältyy tyypillisesti räätälöityjä vaatimuksia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61 kappaleessa selvitetään. Kustannuksiin perustuva laskelma olisi tämän vuoksi johtanut erityyppisten liiketoimien ja tuotteiden keskinäiseen vertailuun. Näin ollen, toisin kuin on väitetty, kaupan portaan huomioon ottaminen johti pienempiin vahinkomarginaaleihin, sillä suoraan loppukäyttäjille tapahtunut kustannuksiltaan merkittävä myynti ei sisältynyt laskelmaan.

               (77)

               Valituksen tekijä asetti kyseenalaiseksi käyttäjille suuntautuvan suoran myynnin sulkemisen pois väliaikaista tulia koskevan asetuksen johdanto-osan 61 kappaleessa. Se väitti, että vaikka kiinalaisten tuotteiden myynti todellakin tapahtui jakelijoiden välityksellä, tällaiseen myyntiin sisältyi myös räätälöityjä ja korkealaatuisia tuotteita. Valituksen esittäjän mukaan ei ole mitään syytä jättää suoraa myyntiä loppukäyttäjille vertailun ulkopuolelle.

               (78)

               Komissio totesi, että sekä unionin tuotannonala että kiinalaiset viejät myyvät enimmäkseen kauppiaiden välityksellä. Tämän vuoksi katsottiin, että hintojen vertailu samassa kaupan portaassa, mikä kuvataan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa, on tarkin saatavilla oleva menetelmä verrattaessa tuontihintoja Kiinasta lähinnä samanlaisiin liiketoimiin unionin tuotannonalan myynnissä.

               (79)

               Tästä syystä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60–62 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

         3.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

               (80)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen 8 ja 107 kappaleessa komissio nosti esiin erään otokseen valitun unionin tuottajan suuret kustannukset. Asiaa tutkittiin edelleen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöön oton jälkeen.

               (81)

               Ensinnäkin yhden unionin tuottajan ylimääräisten poistojen vaikutus suljettiin pois tarkasteltaessa unionin tuotannonalan myynnin kannattavuutta. Vuotuisen tilinpäätöksen poikkeukselliset poistot liittyivät tiettyjen omaisuuserien arvon laskuun, mikä johtui öljy- ja kaasualan laskusuuntauksesta unionin ulkopuolella. Niiden määrä oli ryhmälle yhteensä noin 1 400 miljoonaa euroa ajanjaksolla 2014–2015. Osa poistoista oli vaikuttanut tarkasteltavan olevan tuotteen tuotantoresurssien arvoon Euroopassa ja oli kirjattu tuotantokustannuksiksi. Tämä osuus poistoista sai unionin myynnin näin ollen vaikuttamaan tappiollisemmalta kuin se olisi ollut unionin tuotannonalan myynnin tavanomaisen kustannusrakenteen mukaisesti. Näin ollen tätä poistoa ei sisällytetty unionin tuotannonalan myyntikustannuksiin. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntikustannukset pienentyivät [60–80] euroa/tonni vuosina 2014 ja 2015.

               (82)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi selvitystä siitä, onko komissio tutkinut poistot kaikilta neljältä otokseen valitulta unionin tuottajalta ja miten poistot oli osoitettu tarkasteltavana olevalle tuotteelle.

               (83)

               Komissio selvensi, että kaikkien neljän otokseen valitun unionin tuottajan tavanomaiset poistot oli otettu huomioon. Tapauksissa, joissa varoja oli käytetty myös muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon, otettiin huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen kustannuksena vain sellainen osa kokonaispoistoista, joka vastasi tarkasteltavana olevan tuotteen osuutta. Edellä (81) kappaleessa selvitetty oikaisu ei muuttanut tavanomaisten poistojen vaikutusta. Se koski ainoastaan yhden unionin tuottajan poikkeuksellisia poistoja vuosina 2014 ja 2015.

               (84)

               Toiseksi tämän otokseen valitun unionin tuottajan käyttämättömään vapaaseen kapasiteettiin liittyvät kiinteät kustannukset jätettiin huomiotta unionin tuotannonalan myynnin kannattavuudessa. Vuosina 2012–2015 se menetti huomattavan osan [20 %–40 %] (pääosiin vientiin tarkoitetusta) myynnistään. Kapasiteettia ei vähennetty tätä myynnin menetystä vastaavasti vaan se pysyi vakaana, valmiina käytettäväksi kun kysyntä palaa takaisin. Näin ollen tämän varalla olevan kapasiteetin kustannuksia ei sisällytetty unionin tuotannonalan myyntikustannuksiin.

               (85)

               Komissio arvioi, olisiko perusteltua tehdä sama oikaisu myös muiden otokseen valittujen unionin tuottajien osalta. Se totesi, että myös muut unionin tuottajat olivat menettäneet vientimyyntiä vaikkakin vähäisemmässä määrin ja samalla säilyttäneet kapasiteettinsa vakaana. Johdonmukaisuuden vuoksi komissio tekijä saman oikaisun kaikkien otokseen valittujen unionin tuottajien kustannuksiin, millä kuitenkin oli vain vähäinen vaikutus (enintään 0,5 prosenttiyksikköä vahinkomarginaalista).

               (86)

               Tämän seurauksena unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntikustannukset pienentyivät 30–100 euroa/tonni vuosien 2014 ja 2015 osalta.

               (87)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi lisätietoja kustannusten oikaisusta, niiden jakautumisesta sekä oikaisun vaikutuksesta. Toiseksi se väitti, että yhden otokseen valitun unionin tuottajan julkaistut tilinpäätökset osoittivat taloudellista tulosta, joka ei vastannut lopullisissa päätelmissä ilmoitettuja kustannuksia ja kannattavuutta.

               (88)

               Mitä tulee kustannusten oikaisusta ilmoittamiseen, komissio huomautti, että oikaisujen kokonaisvaikutus vuosien 2014 ja 2015 kustannuksiin ilmoitettiin (86) kappaleessa. Komissio selvensi, että kustannusten oikaisussa otettiin huomioon kaikki kiinteät kustannukset, mukaan lukien yleiskustannukset, epäsuorat työvoimakustannukset, poistot sekä myynti-, yleis- ja hallintokulut. Koska yksittäisten unionin tuottajien kustannustiedot ovat kaupallisesti arkaluontoisia, komissio ei voi paljastaa kustannusten yksityiskohtaista erittelyä. Sen sijaan komissio ilmoitti vaikutuksen suuruusluokan. Toisen väitteen osalta komissio huomautti, että julkaistut tilinpäätökset koskivat koko ryhmän ja kaikkien tuotteiden tuloksia. Tutkimuksen tulokset sitä vastoin koskevat nimenomaan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä unionissa. Kustannus- ja kannattavuustiedot näistä kahdesta lähteestä ovat siis erilaiset, koska ne eivät koske samaa toiminta-alaa.

               (89)

               Oikaisuilla pienennetään unioniin myyntiin osoitettuja yleiskustannuksia, ja näin pienennetään unionin myynnin tappioita vuosina 2014 ja 2015.

               (90)

               Kustannusten oikaisun seurauksena komissio tarkisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleessa esitettyjä päätelmiä seuraavasti:
               Samalla jaksolla unionin tuotannonalan kustannukset pysyivät melko vakaina, kun poistetaan satunnaiset kustannukset ja varalla oleva kapasiteetti. Vakaat kustannukset yhdistettynä laskeviin myyntihintoihin johtivat tuotannonalan tappiollisuuteen vuodesta 2013 alkaen.

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso (2015)

                           Keskimääräinen yksikkökohtainen myyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa

                           1 839

                           1 679

                           1 773

                           1 584

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              91

                              96

                              86

                           Myytyjen tavaroiden yksikkökohtaiset kustannukset (euroa/tonni)

                           1 733

                           1 713

                           1 942

                           1 873

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              99

                              112

                              108

                           Myytyjen tavaroiden yksikkökohtaiset kustannukset (euroa/tonni) kustannusten oikaisun jälkeen

                           1 733

                           1 713

                           1 830

                           1 704

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              99

                              106

                              98

                              Lähde: Kyselyvastaukset

               (91)

               Komissio tarkisti lisäksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 80 kappaleessa esitettyjä päätelmiä seuraavasti:
               Unionin tuottajien kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso (2015)

                           Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                           + 5,7

                           – 2,0

                           – 9,5

                           – 18,3

                           Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) kustannusten oikaisun jälkeen

                           + 5,7

                           – 2,0

                           – 3,2

                           – 7,6

                           Kassavirta (euroa)

                           9 480 887

                           8 224 523

                           14 894

                           3 814 661

                           Investoinnit (euroa)

                           2 522 406

                           5 241 449

                           2 642 167

                           2 465 992

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              208

                              105

                              98

                           Investointien tuotto (%)

                           16,6

                           – 6,2

                           – 27,7

                           – 53,6

                              Lähde: Kyselyvastaukset

               (92)

               Lopuksi komissio tarkisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 88 kappaleessa esitettyjä päätelmiä seuraavasti:
               Kuten edellä olevasta käy ilmi, tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan tuotanto ja sen myötä työllisyys laskivat. Unionin tuotannonalan myyntimäärät vähenivät ja sen markkinaosuus pieneni, kun Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat unionin hintoja alhaisemmat ja aiheuttivat hintapaineita. Tästä syystä myyntihinnat ovat laskeneet, ja tuotannonala muuttui tappiolliseksi, mikä on tässä yhteydessä erityisen merkityksellistä. Tarkastelujaksolla kannattavuus heikentyi ja saavutti tutkimusajanjaksolla pohjalukemat.

               (93)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä pyysi lisätarkennusta vahinkoindikaattoreiden määrittämiseen tilanteissa, joissa samaa tuotantolinjaa voidaan käyttää myös läpimitaltaan pienempien putkien tuotantoon, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68–70 kappaleessa mainitaan.

               (94)

               Komissio selvensi, että kapasiteetin käyttöasteen määritys perustuu kokonaiskapasiteetin käyttöön samojen tuotantolinjojen kaikissa tuotteissa. Kaikissa muissa vahinkoindikaattoreissa on otettu huomioon ainoastaan tarkasteltavana oleva tuote.

               (95)

               Valituksen tekijä huomautti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 76 kappaleessa arvioitua polkumyynnin vaikutusta olisi pidettävä huomattavana. Se myös pyysi selventämään väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa esitettyä päätelmää, jonka mukaan polkumyyntiä ei ollut todettu esiintyneen aiemmin.

               (96)

               Komissio selvensi, että Kiinasta tulevan tuonnin suurten polkumyyntimarginaalien sekä huomattavan määrän ja markkinaosuuden ja merkittävästi alempien hintojen vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruus on sinänsä vahinkoa aiheuttava tekijä, jolla on perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti vaikutus unionin tuotannonalaan. Komissio täsmensi lisäksi, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa viitataan siihen, että komissio ei ole aiemmin havainnut tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntiä tarkastelujaksolla. Aiempi tutkimus pantiin vireille vuonna 2013, mutta se lopetettiin myöhemmin ilman päätelmää polkumyynnin esiintymisestä tutkimusajanjakson aikana tai sitä ennen.

               (97)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti epäilyksiä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79 kappaleen päätelmistä, erityisesti siitä, miksi myytyjen tavaroiden keskimääräiset kustannukset olivat kasvaneet 8 prosenttia tarkastelujaksolla, ja siitä, kuvastiko tämä vahinko koko unionin tuotannonalaa, jos lisäys johtui ainoastaan yhdestä unionin tuottajasta.

               (98)

               Komissio totesi, että (81) ja (84) kappaleessa selitettyjen kustannusoikaisujen jälkeen keskimääräiset kustannukset olivat myytyjen tavaroiden osalta pysyneet jokseenkin vakaina tarkastelujakson ajan. Samalla unionin tuotannonalan myynnin keskimääräiset hinnat olivat laskeneet 14 prosenttia, kuten käy ilmi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 78 ja 79 kappaleesta. Tämä johti unionin tuotannonalan kärsimiin tappioihin vuodesta 2013 alkaen. Tämän vuoksi on pääteltävä, että unionin tuotannonalalle kokonaisuudessaan on aiheutunut vahinkoa laskevista myyntihinnoista.

               (99)

               Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö pyysi lisäselvennyksiä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 kappaleessa mainituista työvoimakustannuksista sekä yleiskustannusten vaikutuksesta unionin tuotannonalaan toimintaan.

               (100)

               Komissio selvensi, että työntekijöiden kokonaismäärä laski 13 prosenttia tarkastelujakson aikana, kuten käy ilmi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75 kappaleesta, ja keskimääräiset työntekijäkohtaiset työvoimakustannukset laskivat 8 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 kappaleessa esitetään. Tämä työntekijää kohden ilmoitettujen keskimääräisten työvoimakustannusten lasku johtuu osittain palkkojen leikkauksista ja osittain tehtyjen työtuntien määrän pienentymisestä. Työntekijää kohden tehtyjen työtuntien vähentyminen näkyy myös työntekijäkohtaisessa keskimääräisessä tuotoksessa, joka pienentyi 13 prosenttia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75 kappaleesta käy ilmi. Tämän seurauksena työvoimakustannusten kokonaisvaikutus tonnia kohden on pysynyt melko vakaana tarkastelujakson aikana, joten sitä ei voida pitää merkittävänä vahinkoa aiheuttavana tekijänä.

               (101)

               Koska unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ei esitetty muita huomautuksia ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79, 80 ja 88 kappaleeseen on tehty muutokset, muut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 63–89 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

         F.   SYY-YHTEYS

   1.   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

               (102)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö huomautti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56 kappaleen mukaan Kiinan tuontihinnoissa unioniin huippu oli vuonna 2014, mutta unionin tuotannonalan vahinkoindikaattoreiden kehitys samana vuonna ei ole suorassa yhteydessä Kiinan tuonnin kehityssuuntauksiin.

               (103)

               Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö kiisti lisäksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 94 kappaleen päätelmät. Se kiisti Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välisen syy-yhteyden. Ensinnäkin se väitti, että unionin tuotannonalan vaikeudet alkoivat jo selvästi ennen vuotta 2013, minkä osoittaa vuonna 2012 jätetty aiempi polkumyyntiä koskeva valitus. Toiseksi Kiinasta tulevan tuonnin kasvua ei voida pitää merkittävänä. Kolmanneksi ei ole selitetty Kiinasta peräisin olevan tuonnin vähentymistä vuonna 2013. Neljänneksi vahinkoanalyysissa ei olisi pitänyt keskittyä yhteen tiettyyn vuoteen. Viidenneksi unionin tuotannonalan hinnat kehittyivät myönteisesti vuonna 2014 huolimatta Kiinan tuonnin kasvusta. Yleisesti väitettiin, että unionin tuotannonalan tappiot olivat vaihdelleet niin paljon, ettei yhteyttä Kiinasta tulevan tuonnin määrään ollut. Unionin tuotannonalalle koituneen vahingon on näin ollen täytynyt johtua muista tekijöistä kuin Kiinasta tulevasta tuonnista.

               (104)

               Kiinan vientiä harjoittavien tuottajien järjestö väitti myös, että vahinkoanalyysi olisi pitänyt tehdä erikseen jokaista tuotteen määritelmään kuuluvaa kolmea segmenttiä varten (öljy ja kaasu, voimalaitokset ja kone- ja rakennusala). Väitettiin, että muussa tapauksessa tuotteiden ja hintojen erot eivät mahdollistaneet asianmukaista vertailua. Tuonti Kiinasta koski erityisesti nimenomaan kone- ja rakennusalan markkinasegmenttiä, kun taas unionin tuottajat olivat suhteellisesti enemmän edustettuina voimalaitosten sekä öljy- ja kaasualan markkinasegmenteillä.

               (105)

               Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja esitti, että kauppatilastojen mukaan Kiinan keskimääräiset hinnat olivat pysyneet vakaina tarkastelujakson aikana. Tämän vuoksi Kiinasta tulevan tuonnin hinnan alittavuus ei ole voinut aiheuttaa unionin tuotannonalan pienentyviä myyntimääriä.

               (106)

               Sama vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti myös Kiinasta ja muista maista tulevan tuonnin hinnat, jotka oli esitetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa. Se huomautti, että Kiinan keskimääräiset matalat hinnat eivät kuvasta otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien korkeampia hintoja.

               (107)

               Komissio oli samaa mieltä siitä, että kaikki vahinkoindikaattorit eivät osoita vuosittaista korrelaatiota Kiinasta peräisin olevan tuonnin kehitykseen nähden. Vaikutukset ovat kuitenkin viivästyneet vuodesta toiseen, kun hinnat ja liikesuhteet mukautuivat lisääntyneeseen epäreiluun kilpailuun. Kiinasta tuleva tuonti tapahtuu kauppiaiden välityksellä, ja etuyhteydettömien tuojien tutkimus on osoittanut, että tuotteiden Kiinasta tapahtuvan tilauksen ja niiden loppukäyttäjälle tapahtuvan toimituksen välillä on huomattava aikaviive, joka johtuu tuotantoon, kuljetukseen, kauppiaan tasolla tapahtuvaan varastointiin ja lopulliseen toimituksen tarvittavasta ajasta. Näin ollen hinnaltaan alhaisen tuonnin kokonaisvaikutus voidaan havaita ainoastaan koko tarkastelujakson ajalta. Yksikään osapuolista ei ole kiistänyt väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 kappaleessa esitettyä päätelmää, jonka mukaan tuonti Kiinasta unionin markkinoille tapahtui hinnoilla, jotka alittivat merkittävästi unionin hinnat. Ei myöskään kiistetty sitä, että Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi absoluuttisesti tarkastelujakson aikana, vaikka unionin kulutus supistui, mikä johti suhteellisesti vielä suurempaan kasvuun.

               (108)

               Markkinasegmenttien osalta komissio huomautti, että tuotelajien väliset suhteelliset erot näkyvät tuotevalvontanumerossa, jolla varmistetaan, että ainoastaan vertailukelpoisia tuotteita verrataan keskenään. Segmenttien keskeiset ominaispiirteet erotetaan toisistaan tuotevalvontakoodilla: seosteräs ja runsasseosteräs (voimalaitossegmentti), seostamaton teräs (rakentaminen) ja putkijohtojen, vaippa-, pumppaus- ja porausputkien erityistuoteluokat (öljy- ja kaasualan segmentti). Kuten (25) kappaleessa lisäksi selvitetään, kustakin tuotevalikoimasta maksettavien tullien kokonaismäärä olisi pysynyt identtisenä, vaikka erilliset vahinkomarginaalit olisi vahvistettu kullekin segmentille.

               (109)

               Mitä tulee kauppatilastoihin, komissio totesi, että kauppatilastoissa ei oteta huomioon tuotevalikoimaa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58 kappaleessa selitetään. Keskimääräiset hinnat voivat tämän vuoksi edustaa eri tuotteita eri vuosina. Sitä vastoin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62 kappaleessa tarkoitettu 15,1–30,2 prosentin hintojen alittavuus on määritetty vertaamalla saman tuotelajin hintoja, ei yleisiä keskiarvoja. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien erilainen tuotevalikoima oli tämän vuoksi otettu huomioon niiden yksilöllisiä vahinkomarginaaleja määritettäessä.

               (110)

               Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 91–95 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

         2.   Muiden tekijöiden vaikutus

               (111)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 114 kappaleen mukaisesti komissio tutki tarkemmin syitä, jotka johtivat unionin tuotannonalan kannattavuuden merkittävään laskuun.

      Unionin tuotannonalan vientitulos

               (112)

               Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 98 kappaleessa pyydettiin, valituksen tekijä toimitti tietoja, jotka osoittavat, että saumattomien putkien maailmanlaajuinen kulutus on vähentynyt yli 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kulutuksen supistuminen on keskittynyt öljyntuotantoalueille matalien öljyn hintojen aiheuttaman öljyn- ja kaasunporauksen vähentymisen vuoksi. Öljy- ja kaasusegmentin ongelmat eivät ole suoraan vaikuttaneet voimalaitos- ja rakennussegmentteihin, mutta niihin on kuitenkin kohdistunut epäsuoria vaikutuksia. Unionin tuotannonalan mukaan öljy- ja kaasusegmentin tilausten puuttuminen on saanut tuottajat hakemaan korvaavaa myyntiä muilta segmenteiltä, mikä on johtanut kilpailupaineen lisääntymiseen myös niillä.

               (113)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja niiden järjestö pyysivät väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96 kappaleessa annettujen prosenttiosuuksien lisäksi unionin tuotannonalan vientitietoja. Ne myös väittivät, että heikko vientitulos erityisesti öljy- ja kaasusegmentillä oli ollut unionin tuotannonalalle koituneen vahingon syynä. Ne katsoivat, että vähäisen myynnin vaikutus oli ollut merkittävämpi kuin verrattain vähäinen Kiinasta unioniin tulevan tuonnin kasvu. Niiden mukaan syynä unionin tuotannonalan tappioihin on tuottavuuden vähentyminen, joka oli seurausta pienemmistä tuotantomääristä.

               (114)

               Komissio antoi pyydetyt vientimäärät seuraavasti:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso (2015)

                           Unionin tuotannonalan vienti (tonnia)

                           188 730

                           194 744

                           192 027

                           130 367

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              103

                              102

                              69

               (115)

               Kuten voidaan nähdä, unionin tuotannonalan vienti laski 31 prosenttia tarkastelujaksolla. Tämän viennin supistuminen oli näin ollen suurempaa kuin kulutuksen lasku maailmanlaajuisesti. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 96 kappaleessa mainitaan, myös unionin tuotannonalan myynti supistui tarkastelujaksolla, joten viennin osuus pysyi suurena, 56 prosenttia kokonaismyynnistä tutkimusajanjaksolla. Muut väliaikaisen asetuksen johdanto-osan 96 ja 97 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin.

               (116)

               Komissio päätteli, että vientimyynnin vähenemisellä oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen ja että se osaltaan vaikutti vahingon syntymiseen. Myyntimäärien supistuminen johti alhaisempaan kapasiteetin käyttöasteeseen ja näin lisäsi yleiskustannusten painoa kokonaismyyntiin, myös unionin myyntiin, nähden. Heikko vientitulos on näin ollen osaltaan vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon lisäämällä unionin myynnin kustannuksia. Edellä (81) ja (84) kappaleessa selitettyjen, unionin tuottajien kustannuksiin tehtyjen oikaisujen vuoksi tämän syyn vaikutus poistui suurelta osin vahinkomarginaalin laskelmista. Vaikka vahinkoa ei olisi täysin poistettu näillä oikaisuilla, jäljelle jäänyt vaikutus vahinkomarginaalin tasoon olisi ollut vain vähäinen.

               (117)

               Vientituloksella ei voida selittää Kiinasta peräisin olevan, unionin hinnat alittavaan hintaan tapahtuvan tuonnin lisääntymisen aiheuttamaa vahinkoa ja siitä seurannutta unionin hintojen laskua. Ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia unionin tuottajat olisivat voineet myydä tuotteitaan unionin markkinoilla vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Näin ollen vientitulos ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

      Myynti etuyhteydessä oleville osapuolille

               (118)

               Koska huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 ja 100 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

      Tuonti kolmansista maista ja öljy- ja kaasusektorin kriisistä johtuva kulutuksen väheneminen

               (119)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että Kiinasta tulevan tuonnin kasvu oli tarkastelujaksolla 3 344 tonnia. Samaan aikaan unionin kulutus supistui 18 212 tonnia ja tuonti muista kolmansista maista lisääntyi 9 711 tonnia, mistä 3 535 tonnia oli Japanista peräisin olevan tuonnin kasvua. Se huomautti, että kaikkien näiden tekijöiden vaikutus oli suurempi kuin Kiinasta tulevan tuonnin.

               (120)

               Komissio oli samaa mieltä siitä, että kulutuksen pienentyminen ja muista maista tulevan tuonnin kasvu ovat voineet vaikuttaa osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon pienentämällä unionin tuotannonalan myyntimäärää.

               (121)

               Nämä tekijät eivät kuitenkaan voi selittää Kiinasta tulevan tuonnin lisääntymistä unionin hinnat alittaviin hintoihin. Kiinasta peräisin oleva tuonti on lisääntynyt tilanteessa, jossa unionin kulutus on pienentymässä. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101–105 kappaleessa osoitetaan, muista maista tulevan tuonnin hinnat olivat Kiinasta peräisin olevan tuonnin hintoja korkeammat, niiden keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujaksolla ja niiden markkinaosuus pysyi pienenä. Kolmansista maista tuleva tuonti ei tämän vuoksi ole voinut aiheuttaa unionin tuotannonalan myyntihintojen laskua. Näin ollen kolmansista maista peräisin olevasta tuonnista mahdollisesti johtuva vahinko olisi sekä hintojen että määrien osalta vähäinen. Nämä tekijät eivät näin ollen poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Vaikka näillä tekijöillä olisi vähäistä merkittävämpi vaikutus, ne otetaan huomioon (84) ja (85) kappaleessa tarkoitetussa käyttämätöntä kapasiteettia koskevassa oikaisussa.

               (122)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa annetut kauppatilastotiedot ja väitti, että muista maista kuin Kiinasta ja Japanista peräisin olevan tuonnin tonnihinnat olivat epätavallisen korkeita. Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että perimmäinen syy oli tuontimäärien ilmoittaminen liian pieniksi, mikä johti korkeisiin keskihintoihin. Se väitti, että syy-yhteyttä koskevat päätelmät olivat tämän vuoksi virheellisiä, sillä niissä ei otettu huomioon kolmansista maista tapahtuvan tuonnin suuremmiksi väitettyjä määriä ja alhaisemmiksi väitettyjä hintoja.

               (123)

               Komissio selvensi, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleen tiedot perustuivat julkisesti saatavilla oleviin Eurostatin tietoihin. Komissio täydensi näitä tietoja kattavammalla taulukolla, jossa annettiin yksityiskohtaiset tiedot myös Yhdysvalloista peräisin olevasta tuonnista sekä kaikkien muiden maiden kuin Kiinan, Japanin ja Yhdysvaltojen tuonnista. Se myös korjasi lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen havaitut laskuvirheet. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 105 kappaleessa esitetyt päätelmät tarkistettiin tämän seurauksensa seuraavasti.
               Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että tämän tuonnin vaikutus ei ollut sellainen, että se olisi poistanut syy-yhteyden Kiinasta peräisin olevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

                           Maa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso (2015)

                           Kiina

                           Määrä (tonnia)

                           39 195

                           35 337

                           41 590

                           42 539

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              90

                              106

                              109

                           Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%)

                           22,2

                           20,6

                           26,8

                           26,8

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              93

                              121

                              121

                           Keskim. hinta (euroa/tonni)

                           1 096

                           1 079

                           1 037

                           1 099

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              98

                              95

                              100

                           Japani

                           Määrä (tonnia)

                           2 222

                           8 922

                           3 690

                           5 757

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              402

                              166

                              259

                           Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%)

                           1,3

                           5,2

                           2,4

                           3,6

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              414

                              166

                              259

                           Keskim. hinta (euroa/tonni)

                           2 146

                           1 700

                           2 779

                           1 143

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              79

                              130

                              53

                           Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta

                           Määrä (tonnia)

                           5 313

                           16 308

                           18 387

                           15 024

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              307

                              346

                              283

                           Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%)

                           3,0

                           9,5

                           11,9

                           9,5

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              316

                              394

                              315

                           Keskim. hinta (euroa/tonni)

                           2 717

                           2 060

                           2 889

                           4 073

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              76

                              106

                              150

                           Yhdysvallat

                           Määrä (tonnia)

                           1 179

                           2 591

                           3 867

                           2 392

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              220

                              328

                              203

                           Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%)

                           0,7

                           1,5

                           2,5

                           1,5

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              227

                              374

                              226

                           Hinta (euroa/tonni)

                           3 360

                           2 514

                           2 695

                           15 421

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              75

                              80

                              459

                           Kaikki kolmannet maat yhteensä, lukuun ottamatta Kiinaa, Japania ja Yhdysvaltoja

                           Määrä (tonnia)

                           1 915

                           4 795

                           10 830

                           6 875

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              250

                              566

                              359

                           Markkinaosuus EU:n kulutuksesta (%)

                           1,1

                           2,8

                           7,0

                           4,3

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              258

                              645

                              400

                           Hinta (euroa/tonni)

                           2 983

                           2 485

                           2 996

                           2 557

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              83

                              100

                              86

                              Lähde: Euroopan komissio (Eurostat)

               (124)

               Tuontilastoista kävi ilmi, että Yhdysvalloista peräisin olevan tuonnin yksikköhinnat olivat tutkimusajanjaksolla erityisen korkeat. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat vastasivat yleisesti unionin hintoja ja pysyivät vakaina. Näin ollen korkeat keskimääräiset tuontihinnat kuvastivat Yhdysvaltojen tuontihintojen vaihtelua. Komissio huomautti, että tuontitilastojen virheellisyyttä koskevan väitteen tueksi ei toimitettu mitään näyttöä. Kun otetaan huomioon Yhdysvalloista tulevan tuonnin suhteellisen korkeat hinnat myös aiempina vuosina ja Yhdysvaltojen pieni markkinaosuus, virheen esiintyminen Yhdysvaltoja koskevissa tilastoissa, kuten kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ei kuitenkaan olisi muuttanut (121) kappaleen päätelmiä, joiden mukaan tuonti kolmansista maista ei poistanut syy-yhteyttä Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

               (125)

               Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 101–106 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

      Unionin tuotannonalan sisällä kustannuksissa ja kannattavuusmarginaaleissa havaitut erot

               (126)

               Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107–110 kappaleen mukaisesti komissio tarkasteli yksityiskohtaisemmin yhden unionin tuottajan tilannetta.

               (127)

               Tämän unionin tuottajan keskimääräiset kustannukset olivat todellakin korkeammat kuin muilla unionin tuottajilla. Tämä selittyy kuitenkin muita unionin tuottajia laajemmalla tuotevalikoimalla, johon kuuluu suuri kalliimpien seosteräs- ja runsasseosterästuotteiden osuus. Tämä unionin tuottaja myy myös räätälöityjä tuotteita suoraan loppukäyttäjille eikä jakelijoille. Tällaiseen myyntiin liittyy yleensä korkeampi hinta.

               (128)

               Unionin tuottaja osoitti, että jotkin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat olivat saaneet tarvittavat laatutodistukset, eli ne voivat toimittaa myös huippuluokan sovelluksia unioniin ja kilpailla myös unionin kalleimmassa markkinasegmentissä samoista hankkeista kuin kyseinen unionin tuottaja, joten ne aiheuttavat tämän tuottajan myyntiin unionissa kohdistuvaa hintapainetta.

               (129)

               Tarkastelujakson aikana kyseinen unionin tuottaja menetti tuotantomääriään nopeammin kuin muut unionin tuottajat, erityisesti viennissä, mikä johti kiinteiden kustannusten painoarvon lisääntymiseen. Öljy- ja kaasumarkkinoiden vaikeuksien vuoksi tehtiin ylimääräisiä poistoja. Lisäksi unionin myynnin kannattavuuteen vaikutti myös unionin myyntihintojen lasku.

               (130)

               Vaikka osa kyseisen unionin tuottajan taloudellisista tappioista johtui menetetystä myyntimäärästä ja siitä seuranneesta kapasiteetin alhaisesta käyttöasteesta, komissio totesi myös, että osa taloudellisista tappioista johtui hintojen laskusta unionin markkinoilla. Näin ollen Kiinasta polkumyynnillä unionin hinnat alittaviin hintoihin tapahtuneen tuonnin ja tälle unionin tuottajalle aiheutuneen vahingon välillä oli syy-yhteys. Tätä syy-yhteyttä, joka vaikutti unionin myyntihintoihin, eivät poistaneet unionin tuottajan erityiskustannukset vuosina 2014 ja 2015.

               (131)

               Kuten (81), (84), (85), (90) ja (91) kappaleessa selvitetään, unionin tuottajan kustannuksiin tehtiin oikaisuja ja unionin myynnin kannattavuus laskettiin uudelleen. Oikaisuilla poistettiin suurelta osin vientimyynnin sekä kaasu- ja öljymarkkinoiden erityistilanteeseen liittyvien poistojen vaikutus. Vaikka vahinkoa ei olisi täysin poistettu näillä kustannusten oikaisuilla, jäljelle jäänyt vaikutus vahinkomarginaalin tasoon olisi ollut vain vähäinen. Kustannusten oikaisun jälkeenkin unionin tuottajan kannattavuuteen vaikutti kielteisesti sen myyntihintojen alittaminen unionissa.

      Unionin tuotannonalan painopisteen siirtyminen hinnaltaan edullisempiin tuotteisiin

               (132)

               Kuten (26) kappaleessa selvitetään, lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö väittivät, että unionin tuotannonalan muilla kuin öljy- ja kaasusegmentillä kohtaamat vaikeudet olivat seurausta markkinavoimista eivätkä liittyneet Kiinasta tulevaan tuontiin. Ne väittivät myös, että unionin tuottajat olivat valinneet kaupallisen strategian ja siirtyneet öljy- ja kaasusegmentin tuotteista hinnaltaan edullisempiin tuotteisiin, mikä oli aiheuttanut kannattavuuden kielteisen kehityssuuntauksen.

               (133)

               Komissio huomautti, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti oli alittanut unionin hinnat koko tuotteen määritelmän alalla eikä ainoastaan öljyn- ja kaasusegmentillä. Tämän vuoksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin aiheuttama vahinko ei rajoittunut vain tietylle markkinasegmentille. Ilman unionin hinnat alittaviin hintoihin polkumyynnillä tapahtunutta tuontia unionin tuotannonala olisi voinut saada korkeammat hinnat kaikilla markkinasegmenteillä unionin tuotannonalan painopisteestä riippumatta. Siinä määrin kuin siirtyminen muille markkinasegmenteille oli vahingon syy, se johtui vientituloksesta ja laskevasta kulutuksesta, joita edellä arvioitiin muina potentiaalisina vahingon syinä ja pääteltiin, että nämä tekijät eivät olleet sellaisia, että ne olisivat poistaneet syy-yhteyden Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon väliltä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

      Niiden muiden tekijöiden kumulatiivinen arviointi, joiden on havaittu vaikuttaneen vahinkoon

               (134)

               Komissio päätteli, että muut vahinkotekijät eivät yhdessä tai erikseen rikkoneet syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen välillä. Tämä johtuu siitä, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti vahinkoa alittamalla unionin hinnat ja siten laskemalla myyntihintoja unionin markkinoilla.

               (135)

               Muut vahingon syyt eivät sitä vastoin olleet yhteydessä unionin myyntihintojen alittamiseen ja niiden kumulatiivinen vaikutus oli vähäinen. Supistuvista myyntimääristä aiheutunut vahinko ei ollut yhteydessä unionin hintoihin, ja sen vaikutus oli korkeintaan vähäinen unionin tuottajien kustannuksiin tehtyjen oikaisujen jälkeen. Tuonti kolmansista maista oli vähäistä ja tapahtui korkeisiin ja nouseviin hintoihin. Ne eivät näin ollen voineet aiheuttaa hintojen alenemista, ja niiden mahdollinen vaikutus oli vähäinen. Yhden unionin tuottajan erilaiseen kustannusrakenteeseen tehtiin oikaisuja, ja kustannusten jälkeen mahdollisesti jäljelle jäänyt vaikutus oli enintäänkin vähäinen.

               (136)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Kiinan yleinen palkka- ja kustannustaso on alhaisempi kuin unionissa, mikä selittää Kiinan alhaisemmat hinnat unionin hintoihin verrattuna. Se väitti, että hintojen alittavuus on tämän vuoksi normaali ilmiö ja että unionin hintojen ja tuontihintojen välinen vertailu on epäreilua.

               (137)

               Komissio huomautti, että polkumyyntitullit otetaan käyttöön ainoastaan tilanteissa, joissa vientimyynnin hinnat ovat normaaliarvoa alemmalla tasolla. Alhaisempia kustannuksia koskevat väitteet eivät näin ollen olleet merkityksellisiä.

               (138)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien järjestö kyseenalaistivat syy-yhteyttä koskevat päätelmät. Ne väittivät, että Kiinasta peräisin oleva tuonti ei voinut selittää vaihteluita unionin tuotannonalan kannattavuudessa. Ne katsoivat, että unionin tuotannonalalle koituneen vahingon aiheuttivat muut syyt kuin Kiinasta tuleva tuonti. Ne väittivät, että kustannusten oikaisuilla ei voida korvata syy-yhteyttä koskevaa analyysia.

               (139)

               Komissio totesi, että kustannusten oikaisulla määritettiin unionin tuotannonalan tosiasialliset kustannukset, kuten (81), (84),(85) ja (86) kappaleessa selitetään. Toiseksi komissio totesi, että lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitetyissä väitteissä ei kiistetä päätelmää, jonka mukaan Kiinasta peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksolla samalla, kun unionin kulutus väheni. Väitteissä ei myöskään kiistetä päätelmää, jonka mukaan Kiinasta peräisin oleva tuonti alitti unionin hinnat ja aiheutti näin vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio arvioi (111)–(135) kappaleessa yksityiskohtaisesti muut tekijät, jotka olivat osaltaan vaikuttaneet unionin tuotannonalalle koituneeseen vahinkoon. Muiden tekijöiden kumulatiivisen vaikutuksen analyysi (134) ja (135) kappaleessa osoitti, että muut tekijät eivät yhdessä tai erikseen poistaneet syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä unionin hinnat alittaviin hintoihin tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen välillä ja että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin syyksi ei ole luettu mitään vahinkoa, jonka syyksi voidaan katsoa muut tekijät. Sen vuoksi väitteet hylätään.

               (140)

               Tämän vuoksi, vaikka arvioitaisiin vahinkoon mahdollisesti vaikuttaneiden muiden tekijöiden vaikutusta kumulatiivisesti, polkumyynnin ja vahingon välinen syy-yhteys ei poistunut. Tämän perusteella väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 115 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

         G.   UNIONIN ETU

               (141)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti olevansa eri mieltä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124 kappaleessa esitetyistä päätelmistä, joiden mukaan on olemassa useita vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Väitettä ei kuitenkaan perusteltu. Tutkimuksen päätelmät osoittavat, että suurin osa etuyhteydettömistä tuojista teki jo nyt hankintoja muista lähteistä.

               (142)

               Väite hylättiin ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 116–132 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

         H.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

   1.   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

               (143)

               Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että + 5,7 prosentin tavoitevoittoa, jota käytettiin vahingon korjaavan tason määrittämiseen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 137 kappaleen mukaisesti, ei saavutettu tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu, eikä väitteessä täsmennetty, mitä menetelmää tai voittoastetta olisi sen sijaan pitänyt käyttää. Tämän vuoksi väite hylättiin.

               (144)

               Valituksen tekijä väitti, että soveltuva tavoitevoitto olisi + 15 prosenttia, sillä tuontia Kiinasta esiintyi jo vuonna 2012. Tällaisen voittotason tueksi se ehdotti, että käytettäisiin voittotietoja vuotta 2012 edeltäviltä vuosilta.

               (145)

               Komissio totesi, että valituksen tekijä itse oli ehdottanut menetelmää tavoitevoiton määrittämiseksi vuoden 2012 pohjalta ja että taso perustui unionin tuottajien todennettuihin tietoihin. Unionin tuottajat eivät toimittaneet voitoista vuotta 2012 edeltäviltä vuosilta tietoja, jotka olisi voitu todentaa. Tämän vuoksi väite hylättiin ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 134–137 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistettiin siltä osin kuin on kyse tavoitevoiton määrittämisestä vuoden 2012 perusteella.

               (146)

               Alustavassa vaiheessa keskimääräinen kannattavuus määritettiin suurelta osin korkeahintaisten tuotteiden pohjalta, sillä laskelmat perustuivat myyntiarvoihin. Suurin osa unionin tuotannonalan myynnistä ja Kiinasta peräisin olevasta tuonnista on kuitenkin hinnaltaan alhaisia hyödyketuotteita. Tällainen myyntiarvoihin pohjautuva menetelmä ylikorostaa näin ollen korkeahintaisten tuotteiden merkitystä siihen nähden, mikä on niiden todellinen osuus unionin markkinoista. Näistä syistä laskettaessa vahingon korjaavaa tasoa painotukset asetettiin vastaamaan osuutta unionin tuottajien myynnin määrästä eikä myynnin arvosta.

               (147)

               Painotettu keskimääräinen kannattavuus on seuraava:

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso (2015)

                           Unionin tuotannonalan keskimääräinen kannattavuus, painotettuna myynnin määrällä unionissa (%)

                           + 4,7

                           – 0,9

                           – 4,0

                           – 3,9

               (148)

               Näin ollen vuoden 2012 voitoksi tuli + 5,7 prosentin sijaan + 4,7 prosenttia. Tavoitevoitoksi asetettiin tämän vuoksi + 4,7 prosenttia.

               (149)

               Unionin tuotannonalan painotettua kannattavuutta tutkimusajanjaksolla käytettiin vahinkoa aiheuttamattomien hintojen laskemiseen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 ja 140 kappaleen mukaisesti.

               (150)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kyseenalaisti tavoiteyksikköhintaa koskevan laskelman. Se väitti, että tavoiteyksikköhinnan pitäisi olla + 4,7 prosenttia unionin myyntihintoja korkeampi mutta lopullisissa päätelmissä näiden kahden hinnan välinen ero oli 9 prosenttia.

               (151)

               Komissio selvensi, että unionin myyntihintojen ja yksikkökohtaisen tavoitehinnan välinen ero muodostuu keskimääräisestä tappiosta (– 3,9 %) ja tavoitevoitosta (+ 4,7 %). Nämä prosenttiosuudet on laskettu unionin myyntihintojen pohjalta, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 kappaleessa selvitetään. Samat määrät johtavat 9 prosentin eroon, ilmaistuna prosentteina keskimääräisistä CIF-tuontiarvoista.

               (152)

               Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja viittasi yhden otokseen valitun unionin tuottajan julkaistuun tilinpäätökseen ja katsoi, että kyseinen unionin tuottaja oli ollut kannattava vuonna 2014 ja, vaikka se oli ollut tappiollinen vuonna 2015, sitä voitaisiin pitää kannattavana, jos kustannuksia oikaistaisiin poistamalla omaisuuden arvonalennus, pienentämällä myytyjen tavaroiden kustannuksia myynnin mukaisesti ja pienentämällä myyntiä sekä yleis- ja hallintokustannuksia myynnin mukaisesti. Tältä pohjalta kyseinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että unionin tuotannonala oli kannattava vuosina 2013–2015 eikä vahinkomarginaalin laskemiseen pitäisi tämän vuoksi sisällyttää minkäänlaista tavoitevoittoa eikä siinä pitäisi myöskään ottaa huomioon unionin tuotannonalan tappioita.

               (153)

               Komissio totesi, että tilinpäätösten taloudelliset tulokset koskivat koko ryhmän ja kaikkien tuotteiden tuloksia, kun taas tutkimuksen tulokset koskivat nimenomaan tarkasteltavana olevan tuotteen myyntiä unionissa. Näin ollen tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin kannattavuutta unionissa ei voitu laskea julkaistujen tilinpäätösten pohjalta, sillä ne eivät koskeneet samaa toiminnan alaa.

               (154)

               Vahingon korjaavan tason määrittämiseksi käytettyä menetelmää koskevat huomautukset käsitellään (75)–(78) kappaleessa. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138–41 kappaleessa esitetyt päätelmät voitiin vahvistaa.

         2.   Lopulliset toimenpiteet

               (155)

               Polkumyynnistä, vahingosta, syy-yhteydestä ja unionin edusta tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevat lopulliset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti käyttöön perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

               (156)

               Edellä esitetyn perusteella lopullisten polkumyyntitullien määrät – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                           Yritys

                           Vahinkomarginaali (%)

                           Polkumyyntimarginaali (%)

                           Lopullinen polkumyyntitulli (%)

                           Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

                           29,2

                           45,4

                           29,2

                           Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

                           54,9

                           103,8

                           54,9

                           Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

                           44,6

                           39,9

                           39,9

                           Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

                           48,2

                           92,9

                           48,2

                           Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

                           41,4

                           52,3

                           41,4

                           Muut yhteistyössä toimineet tuottajat

                           45,6

                           73,6

                           45,6

                           Kaikki muut tuottajat

                           54,9

                           103,8

                           54,9

               (157)

               Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastivat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

               (158)

               Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle. (6) Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (159)

               Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä 1 artiklan 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

               (160)

               Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että myös tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

         3.   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen

               (161)

               Todettujen polkumyyntimarginaalien ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon suuruuden vuoksi katsotaan, että olisi kannettava lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät käyttöön otettujen tullien suuruisina.

               (162)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 98 ja 7304 59 99 (Taric-koodi 7304299090).
   2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

               Yritys

               Lopullinen polkumyyntitulli (%)

               Taric- lisäkoodi

               Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

               29,2

               C171

               Hubei Xinyegang Special Tube Co., Ltd.

               54,9

               C172

               Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

               39,9

               C173

               Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

               48,2

               C174

               Zhejiang Gross Seamless Steel Tube Co., Ltd.

               41,4

               C204

               Liitteessä luetellut yritykset

               45,6

               C998

               Kaikki muut tuottajat

               54,9

               C999

         3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Tätä vaatimusta ei sovelleta asetuksella (EU) 2016/1977 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena oleviin määriin.
   4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Mikäli jokin Kiinassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että

               i)

               se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja Kiinasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla (1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä ajanjaksona),

               ii)

               se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä ja

               iii)

               se joko tosiasiallisesti vei kyseiset tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viennistä unioniin tutkimusajanjakson jälkeen,

         1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä kyseinen uusi vientiä harjoittava tuottaja liitteessä olevaan luetteloon.
   3 artikla
   Kannetaan lopullisesti asetuksella (EU) 2016/1977 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan.
   4 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2017.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Komission asetus (EU) 2016/1977, annettu 11 päivänä marraskuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa (EUVL L 305, 12.11.2016, s. 1).

      (3)  Kromipitoisuus vähintään 0,5 % ja vähemmän kuin 7 %; kromipitoisuus vähintään 7 % ja vähemmän kuin 10,5 %. Nämä tuotelajit osoitettiin tuotevalvontakooditaulukossa tuotevalvontakoodin (PCN) ensimmäisessä numerossa luokkina 4 ja 5.

      (4)  Asia C-595/11; EUVL C 164, 8.6.2013, s. 6.

      (5)  WTO, report of the Appellate Body, AB-2015-7, WT/DS397/AB/RW, 18. tammikuuta 2016.

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      LIITE
      Yhteistyössä toimineet, otokseen kuulumattomat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

                  Yritys

                  Taric-koodi lisäkoodi

                  Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd.

                  C998

                  Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd.

                  C998

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

                  C998

                  Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

                  C998

                  Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd.

                  C998

                  TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

                  C998

                  Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.

                  C998