title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/94, annettu 19 päivänä tammikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

text:
               20.1.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 16/3

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/94,
   annettu 19 päivänä tammikuuta 2017,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, seurauksena neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 965/2010 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan natriumglukonaatin, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277–9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2918 16 00 (Taric-koodi 2918160010), jäljempänä ’natriumglukonaatti’, tuonnissa.

               (2)

               Alkuperäiset toimenpiteet toteutettiin 53,2 prosentin suuruisen arvotullin muodossa, lukuun ottamatta Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd:tä (5,6 %) ja Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd:tä (27,1 %).

         1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

               (3)

               Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin 1 päivänä heinäkuuta 2015 panemaan vireille neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (4) 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

               (4)

               Pyynnön esittivät kaksi unionin tuottajaa Jungbunzlauer S.A ja Roquette Italia SpA, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’.

               (5)

               Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

         1.3   Vireillepano

               (6)

               Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 27 päivänä lokakuuta 2015 vireille Kiinasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuontia unioniin koskevan polkumyyntitutkimuksen asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä vireillepanoilmoituksen (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

         1.4   Vertailumaa

               (7)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa harkitsevansa Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, käyttämistä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin oli tehty. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia tämän valinnan soveltuvuudesta. Yksikään osapuolista ei esittänyt huomautuksia.

               (8)

               Komissio hankki tietoja natriumglukonaatin tuottajista muissa mahdollisissa vertailumaissa ja otti yhteyttä Etelä-Afrikkaan, Etelä-Koreaan, Intiaan, Japaniin, Kanadaan, Pakistaniin, Serbiaan, Sveitsiin ja Yhdysvaltoihin ja pyysi kaikkia tiedossa olevia natriumglukonaatin tuottajia näissä maissa toimittamaan tarvittavat tiedot. Yksi kanadalainen yritys vastasi, että se ei ollut natriumglukonaatin tuottaja vaan kauppias. Ainoastaan yksi yhdysvaltalainen tuottaja vastasi kyselylomakkeeseen ja suostui tarkastuskäyntiin.

         1.5   Asianomaiset osapuolet

               (9)

               Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

               (10)

               Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetuissa määräajoissa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. Asianomaisilla osapuolilla oli myös mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

         a)
         Otanta

               (11)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

      Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

               (12)

               Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

               (13)

               Ainoastaan yksi asianomaisen maan vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin ollen otantaa ei tarvittu.

      Tuojia koskeva otanta

               (14)

               Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi neljää tiedossa olevaa etuyhteydetöntä tuojaa toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

               (15)

               Pyydetyt tiedot toimitti kaksi etuyhteydetöntä tuojaa, jotka myös suostuivat osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

         b)
         Vastaukset kyselyyn

               (16)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle unionin tuottajalle, kahdelle etuyhteydettömälle tuojalle, kahdeksalle tiedossa olevalle käyttäjälle, kymmenelle tukkumyyjälle, otantamenettelyn yhteydessä ilmoittautuneelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja yhdelle tuottajalle Yhdysvalloissa, jota pidettiin vertailumaana.

               (17)

               Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajalta, kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, yhdeltä käyttäjältä, viideltä tukkumyyjältä, kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja vertailumaan tuottajalta.

         c)
         Tarkastuskäynnit

               (18)

               Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           Unionin tuottajat

                                       —

                                       Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Ranska ja yksi etuyhteydessä oleva yritys

                                       —

                                       Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Italia

                           Tuojat

                                       —

                                       Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Yhdistynyt kuningaskunta

                                       —

                                       Norkem Limited, Knutsford, Yhdistynyt kuningaskunta

                           Vientiä harjoittava tuottaja Kiinassa

                                       —

                                       Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd, jäljempänä ’SKB’, Rizhao City, Shandong Province, Kiina

                           Vertailumaassa toimiva tuottaja

                                       —

                                       PMP Fermentation Products Inc., Peoria, Amerikan yhdysvallat.

         1.6   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (19)

               Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän lokakuuta 2014 ja 30 päivän syyskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

               (20)

               Tämän tarkastelun kohteena oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva kuiva natriumglukonaatti, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277–9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2918 16 00 (Taric-koodi 2918160010), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’ tai ’natriumglukonaatti’.

               (21)

               Kuivaa natriumglukonaattia käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa sitoutumisen hidastinaineena ja betonin pehmitteenä ja muussa teollisuudessa metallien pintakäsittelyyn (ruosteen, oksidien ja rasvan poisto) sekä pullojen ja teollisuuslaitteiden puhdistukseen. Tuotetta voidaan käyttää myös elintarvike- ja lääketeollisuudessa.

               (22)

               Tarkasteltavana oleva tuote sisältää useita eri tuotelajeja, jotka on yksilöity kyselylomakkeessa tuotteen valvontakoodeilla, jäljempänä ’PCN-koodi’. Kussakin PCN-koodissa otetaan huomioon puhtaus, hiukkaskoko ja pakkaus, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin.

         2.2   Samankaltainen tuote

               (23)

               Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan unionissa valmistamalla ja myymällä kuivalla natriumglukonaatilla, vertailumaaksi valitussa Yhdysvalloissa (vrt. 60–62 kappale) valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla, Kiinassa valmistetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla sekä Kiinassa valmistetulla ja unioniin myydyllä kuivalla natriumglukonaatilla on olennaisilta osin samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset.

               (24)

               Sen vuoksi komissio katsoi, että nämä tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   3.1   Alustavat huomautukset

               (25)

               Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

               (26)

               Kuten edellä 13 kappaleessa todettiin, ainoastaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tämän yrityksen osuus kaikesta natriumglukonaatin viennistä Kiinasta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 100 prosenttia. Näin ollen komissio katsoi, että sillä on riittävästi tietoja vientihinnan ja polkumyyntimarginaalin arvioimiseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (3.2 jakso).

               (27)

               Kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinan natriumglukonaatin kokonaistuotantokapasiteetista oli kuitenkin vain 2–7 prosenttia ja koko tuotannosta vain 5–10 prosenttia. Lisäksi sen vienti kolmansiin maihin oli vain 23–28 prosenttia Kiinan koko viennistä kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tarkkaa painoa Kiinan koko tuotantokapasiteetissa, koko tuotannossa ja koko viennissä ei voida ilmoittaa luottamuksellisuussyistä). Tämän vuoksi ja ottaen huomioon, ettei yksikään muu kiinalainen natriumglukonaatin tuottaja toiminut yhteistyössä, komissio katsoi, ettei sillä ollut riittävästi tietoja polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tarkastelemiseksi, ja näin ollen jouduttiin turvautumaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, jotta voitiin arvioida tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin (3.3 jakso).

               (28)

               Kiinan viranomaisille ilmoitettiin asianmukaisesti, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien alhaisen yhteistyöasteen vuoksi komissio saattaa soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa. Asiasta ei esitetty huomautuksia.

               (29)

               Jäljempänä 3.3. jaksossa esitettävät havainnot perustuivat näin ollen käytettävissä oleviin tietoihin. Tätä varten käytettiin yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä, pyynnön esittäjien huomautuksia, Eurostatin tilastoja, jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti keräämiä tietoja, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, ja julkisesti internetissä (6) saatavilla olevia tietoja. Kiinalaisessa vientitilastotietokannassa natriumglukonaatin koodirakenne kattaa muitakin tuotteita, jotka eivät ole tämän tutkimuksen kohteena, joten pelkän natriumglukonaatin määrää ei voitu todeta tietokannasta. Tästä syystä kyseisiä tietoja ei voitu käyttää.

         3.2   Polkumyynti unionissa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana

   3.2.1   Normaaliarvo

               (30)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu myönnettiin ainoalle nykyisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle (Shandong Kaison Biochemicals eli SKB). Sen vuoksi normaaliarvon määrittäminen kyseiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle perustui sen omiin tuotanto- ja myyntilukuihin.

               (31)

               Komissio tutki ensin, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään 5 prosenttia sen tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kokonaismyyntimäärä kotimarkkinoilla oli näin ollen edustava.

               (32)

               Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa.

               (33)

               Seuraavaksi komissio tutki, oliko yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynti kunkin 22 kappaleessa tarkoitetun sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla on vähintään 5 prosenttia kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio totesi, että yhden tuotelajin kohdalla kotimarkkinamyyntiä ei ollut pakkausten eroavuuden vuoksi, mutta muiden tuotelajien osalta kotimarkkinamyynti oli edustavaa.

               (34)

               Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskennassa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (35)

               Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

                           a)

                           vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; sekä

                           b)

                           tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

               (36)

               Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (37)

               Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jos

                           a)

                           tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

                           b)

                           tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta on alle tuotannon yksikkökustannusten.

               (38)

               Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että 18–23 prosenttia kaikesta kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi. Normaaliarvo laskettiin sen vuoksi ainoastaan kannattavan myynnin painotettuna keskiarvona.

               (39)

               Sen yhden tuotelajin kohdalla, jota ei myyty kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä, komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

               (40)

               Laskennallinen normaaliarvo määritettiin lisäämällä yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen keskimääräisiin tuotantokustannuksiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla seuraavat:

                           a)

                           painotetut keskimääräiset myynti-, hallinto- ja muut kustannukset, jotka aiheutuivat yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; sekä

                           b)

                           yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan saama painotettu keskimääräinen voitto samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnistä tavanomaisessa kaupankäynnissä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.2.2   Vientihinta

               (41)

               Ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin suuntautui suoraan riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksetuksi tai maksettavaksi hinnaksi tarkasteltavana olevasta tuotteesta, joka on myyty unioniin suuntautuvaa vientiä varten.

         3.2.3   Vertailu

               (42)

               Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (43)

               Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin asianomaisen maan käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, kuljetus- (kotimaassa ja merirahti) ja vakuutuskustannusten, pakkauskustannusten, luottokustannusten ja ei-palautettavan arvonlisäveron osalta.

         3.2.4   Polkumyyntimarginaali

               (44)

               Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

               (45)

               Painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali vahvistettiin tämän pohjalta ilmaistuna prosentteina CIF unionin rajalla tullaamattomana -hinnasta, ja sen suuruus oli 2,6 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän polkumyyntimarginaalin tasoa olisi tarkasteltava suhteessa siihen, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vienti Kiinasta unionin markkinoille tapahtui yksinomaan kyseisen ainoan kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimesta, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, kuten 26 ja 30 kappaleessa selitettiin.

         3.3   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

               (46)

               Sen lisäksi, että selvitettiin polkumyynnin esiintymistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, komissio tutki, oliko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, kysynnän kehitys Kiinassa, Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin, kiinalaisen viennin polkumyyntimarginaali muissa kolmansissa maissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

               (47)

               Kuten 27–29 kappaleessa mainittiin, ainoastaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä. Tämän vuoksi jäljempänä esitettävät päätelmät oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio käytti tätä varten yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä, pyynnön esittäjien huomautuksia, Eurostatin tilastoja, jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti keräämiä tietoja, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, ja julkisesti internetissä saatavilla olevia tietoja, kuten edellä 29 kappaleessa todettiin.

               (48)

               On huomattava, että alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujaksolla tuonnin määrä kasvoi 77 prosenttia, mikä vastasi absoluuttisesti 1 774 tonnin kasvua (2 291 tonnista vuonna 2005 aina 4 095 tonniin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana). Vastaava Kiinan markkinaosuus kasvoi 12,8 prosentista 24,9 prosenttiin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson lopussa ennen toimenpiteiden käyttöönottoa.

         3.3.1   Tuotantokapasiteetti, käyttämätön kapasiteetti ja kysynnän kehitys Kiinassa

               (49)

               Ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän tuotantokapasiteetti oli kolme kertaa unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen kapasiteetin käyttöaste oli 75–80 prosenttia. Näin ollen yksinomaan tämän yrityksen käyttämätön kapasiteetti on yli puolet unionin kulutuksesta.

               (50)

               Lisäksi voidaan todeta, että pyynnössä esitettyjen tietojen, jotka tarkistettiin vertaamalla niitä 29 kappaleessa mainittuihin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, mukaan natriumglukonaattia valmistaa Kiinassa 40 tuottajaa, joiden kokonaistuotantokapasiteetti oli 1 000 000–1 200 000 tonnia vuonna 2014, mikä vastasi noin 50 prosentin kasvua vuoteen 2010 verrattuna. Vuonna 2014 kiinalaiset tuottajat käyttivät vain noin puolet kapasiteetistaan, sillä ne tuottivat vain noin 550 000 tonnia.

               (51)

               Toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelupyynnön mukaan Kiinan kotimarkkinoiden kysynnän arvioitiin olevan noin 400 000–500 000 tonnia vuonna 2014, jolloin 600 000–700 000 tonnia on käytettävissä vientiä varten. Unionin kulutus oli 16 000–22 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä tarkoittaa, että Kiinan käyttämätön kapasiteetti on noin 30 kertaa natriumglukonaatin kulutus unionissa.

               (52)

               Natriumglukonaatin kysyntä Kiinassa määräytyy pitkälti rakennusteollisuuden mukaan. Rakennusteollisuudessa natriumglukonaattia käytetään betonin lisäaineena. Ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että natriumglukonaatin kulutus Kiinan kotimarkkinoilla lisääntyy rakennusalan kasvaessa Kiinassa. Kiinan käyttämätön kapasiteetti ylittää kuitenkin huomattavasti unionin kulutuksen, ja näin ollen jopa Kiinan kotimaisen kulutuksen kasvaessa on todennäköistä, että käyttämätöntä kapasiteettia on edelleen huomattavasti, jolloin sitä hyvin mahdollisesti viedään unionin markkinoille.

         3.3.2   Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määrät ja hinnat

               (53)

               Edellä 29 kappaleessa esitetyistä syistä Kiinan tietokantaa ei voitu käyttää Kiinasta muihin kolmansiin maihin tapahtuvan natriumglukonaatin viennin analysoimiseksi.

               (54)

               Kun oli tarkasteltu pyynnössä toimitettuja tietoja, joita oikaistiin tarvittaessa ja jotka tarkistettiin vertaamalla niitä 29 kappaleessa mainittuihin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, todettiin, että Kiinan vientimäärät muihin kolmansiin maihin kasvoivat noin 45 prosenttia vuosien 2012 ja 2014 välillä noin 116 000 tonniin vuonna 2014.

               (55)

               Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin keskimääräisistä hinnoista ei ollut saatavilla julkista tietoa. Ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan muilta kolmansilta mailta laskuttamat hinnat laskivat vuosien 2012 ja 2014 välillä 600–660 eurosta/tonni vuonna 2012 tasolle 500–550 euroa/tonni vuonna 2014. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen tuottajan vientihinnat nousivat vuoteen 2014 verrattuna eli hieman yli 600 euroon/tonni. Nämä hinnat vastasivat pyynnön esittäjien toimittamia Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja, lukuun ottamatta tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, jonka osalta pyynnön esittäjien tiedoista ilmenee, että Kiinan muilta kolmansilta mailta laskuttamat hinnat laskivat edelleen tasolle 539–583 euroa/tonni.

         3.3.3   Polkumyynti muihin kolmansiin maihin

               (56)

               Edellä 27 kappaleessa esitetyistä syistä turvauduttiin käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti sen arvioimiseksi, olisiko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

               (57)

               Kiinan vientihinnoista muiden kolmansien maiden markkinoille ei ollut käytettävissä julkisia tietoja, mutta pyynnön esittäjät toimittivat tietoja, jotka osoittivat, että kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiset hinnat muihin kolmansiin maihin vastasivat ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskimääräisiä hintoja, kuten 55 kappaleessa kuvataan.

               (58)

               Voidakseen arvioida kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntikäytäntöjä muihin kolmansiin maihin, komissio on tehnyt kaksi polkumyyntimarginaalia koskevaa laskelmaa: yhden, jossa käytetään pyynnön esittäjien toimittamaa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräistä vientihintaa muihin kolmansiin maihin, ja toisen, jossa käytetään SKB:n (ainoan kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan) polkumyyntiä koskevaan kyselyyn antamassaan vastauksessa esittämiä yksityiskohtaisia vientitapahtumia sen viiden suurimman vientimarkkinan osalta vertailukohtana muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin kannalta.

               (59)

               On muistettava, että alkuperäisen tutkimuksen aikana yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja oli ainoa yritys, jolle myönnettiin markkinatalouskohtelu. Tästä seuraa, että muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta normaaliarvo olisi laskettava perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti eli markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Tätä varten oli valittava vertailumaa.

               (60)

               Kuten 8 kappaleessa mainittiin, ainoastaan yhdysvaltalainen tuottaja toimi tutkimuksessa yhteistyössä, vastasi kaikkiin kyselylomakkeen kysymyksiin ja suostui tarkastuskäyntiin.

               (61)

               Komissio katsoi, että Yhdysvallat täytti asianmukaisen vertailumaan perusteet, koska sen markkinoilla myydyt määrät olivat riittävän suuria ja kilpailu markkinoilla oli merkittävää johtuen kotimaisesta tuotannosta ja tuonnista muista maista, kuten Kiinasta, Italiasta ja Ranskasta. Lisäksi Yhdysvalloissa ei ollut otettu käyttöön polkumyyntitullia tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.

               (62)

               Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Yhdysvallat on asianmukainen vertailumaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti, ja ainoalta yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatuja tietoja käytettiin perustana määritettäessä normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua alkuperäisessä tutkimuksessa.

               (63)

               Ensimmäisen 58 kappaleessa tarkoitetun polkumyyntilaskelman osalta komissio vertasi ainoan yhteistyössä toimineen vertailumaan tuottajan painotettua keskimääräistä normaaliarvoa pyynnön esittäjien noudettuna lähettäjältä -tasolla toimittamaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, pakkauskustannusten ja ei-palautettavan arvonlisäveron osalta, jotka arvioitiin kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan kyselyvastauksen pohjalta.

               (64)

               Tämän perusteella Kiinan viennin muihin kolmansiin maihin todettiin tapahtuvan polkumyynnillä, jonka taso ylitti 70 prosenttia.

               (65)

               Edellä 58 kappaleessa tarkoitetussa toisessa polkumyyntilaskelmassa, jossa 57 kappaleessa esitetyistä syistä käytettiin SKB:n polkumyyntiä koskevaan kyselyyn antamassaan vastauksessa esittämiä yksityiskohtaisia vientitapahtumia sen viiden suurimman vientimarkkinan osalta vertailukohtana muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin kannalta, normaaliarvo laskettiin 59–63 kappaleessa selostetulla tavalla.

               (66)

               Vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksetuksi tai maksettavaksi hinnaksi tarkasteltavana olevasta tuotteesta silloin, kun sitä myydään viiteen suurimpaan kolmanteen maahan suuntautuvaa vientiä varten.

               (67)

               Komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan viiteen suurimpaan muuhun kolmanteen maahan noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               (68)

               Oikaisuja tehtiin asianomaisen maan käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten, kuljetus- (kotimaassa ja merirahti) ja vakuutuskustannusten, pakkauskustannusten, luottokustannusten ja ei-palautettavan arvonlisäveron osalta.

               (69)

               Tämän perusteella Kiinan viennin muihin kolmansiin maihin todettiin tapahtuvan polkumyynnillä, jonka taso oli noin 50 prosenttia.

               (70)

               Lisäksi polkumyyntimarginaali on tietojen täydellisyyden ja vertailun vuoksi laskettu myös SKB:n viennille muiden kolmansien maiden markkinoille sen omia tietoja käyttäen. Näin määritettiin noin 8,3 prosentin suuruinen polkumyyntimarginaali.

               (71)

               Edellä 64 ja 69 sekä 45 ja 70 kappaleissa mainittujen polkumyyntimarginaalien ero selittyy sillä, että ensin mainittu perustuu vertailumaasta saatuihin normaaliarvoa koskeviin tietoihin, kuten 59 kappaleessa selitettiin, kun taas jälkimmäinen, joka on määritetty ainoalle yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle, perustuu sen omien tuotanto- ja myyntitietojen pohjalta määritettyyn normaaliarvoon, koska sille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa, kuten 30–40 kappaleessa selitettiin. Edellä 45 kappaleessa mainittu, ainoalle yhteistyössä toimineelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla laskettu polkumyyntimarginaali liittyy lisäksi vientiin unionin markkinoille, joilla oli korkeampi hintataso, kun taas kaikki muut lasketut polkumyyntimarginaalit liittyvät vientiin muiden kolmansien maiden markkinoille.

               (72)

               Polkumyynti Kiinasta muihin kolmansiin maihin on vahva osoitus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien todennäköisestä hinnoittelukäytännöstä unionissa, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

         3.3.4   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

               (73)

               Jotta voitaisiin arvioida unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja sen todennäköisyyttä, että Kiinan vientiä suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta, analysoitiin Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin määriä ja hintoja sekä Kiinan kotimarkkinahintoja verrattuna keskimääräisiin hintoihin unionin markkinoilla.

               (74)

               Kiinan viennin määrä muihin kolmansiin maihin kasvoi kaiken kaikkiaan noin 45 prosenttia vuosien 2012 ja 2014 välillä noin 116 000 tonniin vuonna 2014.

               (75)

               Kuten 27–29 kappaleessa selitettiin, ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinahintoja käytettiin vertailuarvona muiden tietojen puuttuessa. Vertailu osoittaa, että keskimääräiset hinnat unionin markkinoilla olivat 43–55 prosenttia korkeammat kuin keskimääräiset kotimarkkinahinnat Kiinassa vuonna 2014 ja 27–35 prosenttia korkeammat kuin Kiinan keskimääräiset kotimarkkinahinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (76)

               Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen todettiin pyynnön esittäjien toimittamien tietojen perusteella vastaavan ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja muihin kolmansiin maihin, kuten 55 kappaleessa selitettiin. Keskimääräiset hinnat unionin markkinoilla olivat keskimäärin 25–45 prosenttia korkeammat kuin Kiinan vientihinnat muiden kolmansien maiden markkinoille vuonna 2014 ja 20–40 prosenttia korkeammat kuin Kiinan vientihinnat muiden kolmansien maiden markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän hinnat muihin kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat 20–30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.

               (77)

               Unionin markkinat ovat näiden huomattavasti korkeampien hintatasojen vuoksi houkuttelevat kiinalaisten viejien kannalta, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan.

               (78)

               Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kiinnostuksesta harjoittaa vientiä unionin markkinoille on osoituksena myös SKB:n jatkuva läsnäolo unionin markkinoilla. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta tämä yritys lähes kaksinkertaisti unioniin suuntautuvan vientimääränsä ja kasvatti markkinaosuuttaan noin 50 prosentilla alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson ja tämän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

         3.3.5   Päätelmä polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä

               (79)

               Kun otetaan huomioon Kiinan merkittäväksi arvioitu käyttämätön kapasiteetti, joka voitaisiin käyttää unioniin suuntautuvaan polkumyyntihinnoilla tapahtuvaan vientiin, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja kiinalaisten viejien hinnoittelukäyttäytyminen muilla kolmansien maiden markkinoilla, komissio katsoi, että on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden kumoaminen johtaisi natriumglukonaatin polkumyynnillä Kiinasta unioniin tapahtuvan tuonnin määrien merkittävään kasvuun.

         4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

               (80)

               Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien Jungbunzlauer SA ja Roquette Italia SpA osuus unionin tuotannosta oli 100 prosenttia.

               (81)

               Niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

               (82)

               Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, kaikki arkaluonteisiin yrityskohtaisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

         4.2   Unionin kulutus

               (83)

               Komissio määritti unionin kulutuksen seuraavien perusteella: unionin tuotannonalan unionin markkinoille suuntautunut kokonaismyyntimäärä, jota koskevat tiedot saatiin kahdelta unionin tuottajalta kyselyvastausten tarkistamisen jälkeen, Eurostatin saatavilla olevat tiedot kokonaistuontimäärästä ja yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta saadut tarkistetut tiedot.

               (84)

               Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Unionin kulutus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin kulutus yhteensä (tonnia)

                           13 000 –19 000

                           14 000 –20 000

                           16 000 –22 000

                           16 000 –22 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              109

                              119

                              122

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat.

               (85)

               Unionin kulutus kasvoi jatkuvasti (kokonaisuudessaan 22 prosenttia) tarkastelujakson aikana.

         4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

   4.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (86)

               Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen ja yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan, jonka osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli 100 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tarkistetun kyselyvastauksen pohjalta.

               (87)

               Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 2

                  Tuontimäärä ja markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tuleva tuonti (tonnia)

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                           500–2 500

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              110

                              122

                              109

                           Kiinan markkinaosuus %

                           4–16

                           4–16

                           4–16

                           3–15

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              100

                              103

                              89

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat.

               (88)

               Tarkastelujakson aikana Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi kaiken kaikkiaan 9 prosenttia. Se kasvoi ensin vuosien 2012 ja 2014 välillä 22 prosenttia ja supistui sitten 13 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska Kiinasta tuleva tuonti seurasi vain osittain unionin kulutuksen kasvusuuntaa, Kiinan markkinaosuuden kehitys oli erilaista. Näin ollen se pysyi vakaana vuosien 2012 ja 2013 välillä, kasvoi hieman vuonna 2014 (eli 3 %) ja supistui vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 14 prosenttia. Kiinan markkinaosuus supistui kaiken kaikkiaan 11 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kuten 78 kappaleessa todettiin, ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja onnistui kuitenkin kaksinkertaistamaan vientimääränsä unioniin ja kasvattamaan markkinaosuuttaan 50 prosenttia verrattuna alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksoon ja polkumyyntihinnoilla.

         4.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (89)

               Komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hintakehityksen Eurostatin tietojen perusteella.

               (90)

               Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Tuontihinnat (euroa/tonni)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni)

                           680–750

                           600–670

                           600–670

                           670–740

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              89

                              89

                              98

                              Lähde: Eurostat.

               (91)

               Keskimääräiset tuontihinnat laskivat kaiken kaikkiaan 2 prosenttia tarkasteluajanjakson aikana. Tuontihinnat laskivat 11 prosenttia vuosien 2012 ja 2013 välillä, pysyivät samalla tasolla vuonna 2014 ja nousivat 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (92)

               Komissio määritti yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

                           —

                           etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajien tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; sekä

                           —

                           vastaavia ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuja tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä tuontihintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) ja oikaistu asianmukaisesti polkumyyntitullien ja tullien sekä tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

               (93)

               Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos on ilmaistu prosentteina unionin tuotannonalan painotetusta keskimääräisestä hinnasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osalta ei havaittu hinnan alittavuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikka polkumyyntitulleja ei otettaisi huomioon. Vaikka yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus kaikesta Kiinasta tulevasta tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 100 prosenttia, sen osuus Kiinan koko tuotantokapasiteetista oli vain 2–7 prosenttia.

         4.4   Tuonti muista kolmansista maista

               (94)

               Tuonti unioniin muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 4

                  Muiden kolmansien maiden markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuonti (tonnia)

                           0–300

                           0–500

                           0–400

                           0–300

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              582

                              256

                              132

                           Markkinaosuus %

                           0–1

                           1–2

                           0–1

                           0–1

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              543

                              217

                              109

                              Lähde: Eurostat.

               (95)

               Kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli enimmillään 2 prosenttia tarkastelujakson aikana ja alle prosentin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   4.5.1   Yleiset huomautukset

               (96)

               Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Komissio arvioi näitä indikaattoreita unionin tuottajien tarkistettujen kyselyvastausten perusteella.

         4.5.2   Vahinkoindikaattorit

   4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (97)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotanto (tonnia)

                           38 000 –58 000

                           33 000 –53 000

                           34 000 –54 000

                           35 000 –55 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                           Tuotantokapasiteetti (tonnia)

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                           50 000 –70 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Kapasiteetin käyttöaste %

                           70–90

                           65–85

                           65–85

                           65–85

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

               (98)

               Tuotantomäärä laski 10 prosenttia vuosien 2012 ja 2013 välillä ja kasvoi sitten hieman vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tuotantomäärä laski kaiken kaikkiaan 6 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotannon lasku selittyy vientimäärien 30–40 prosentin vähentymisellä tarkastelujaksolla, minkä taulukossa 6 raportoitu kotimarkkinamyynnin kasvu korvasi vain osittain.

               (99)

               Tuotantokapasiteetti säilyi muuttumattomana koko tarkastelujakson ajan.

         4.5.2.2   Myyntimäärä, markkinaosuus ja kytköskäyttö

               (100)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

                           11 500 –17 500

                           12 500 –18 500

                           14 000 –20 000

                           15 000 –21 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              107

                              118

                              123

                           Unionin tuotannonalan markkinaosuus %

                           84–96

                           84–96

                           84–96

                           85–97

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Lähde: Kyselyvastaukset ja Eurostat.

               (101)

               Unionin tuotannonala pysyi unionin kulutuksen kasvun tahdissa lisäämällä myyntimääriään jatkuvasti ja kaiken kaikkiaan 23 prosenttia tarkastelujakson aikana.

               (102)

               Koska myyntimäärä seurasi tiiviisti unionin kulutuksessa havaittua suuntausta, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi muuttumattomana vuosina 2012–2014 ja kasvoi vain hiukan (1 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (103)

               Kytköskäyttö oli käytännössä jatkuvaa koko tarkastelujakson ajan, kuten alla olevasta taulukosta ilmenee, mutta se ei vaikuttanut tuotannon ja kapasiteetin käyttöasteen osalta havaittuun suuntaukseen.

                  Taulukko 7

                  Kytköskäyttö

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kytköskäyttö (tonnia)

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                           9 000 –19 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

         4.5.2.3   Kasvu

               (104)

               Unionin tuotannonalan kotimarkkinamyynnin määrä seuraili tiiviisti kotimaisen kulutuksen kehitystä ja kasvoi 23 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus säilyi vakaana koko tarkastelujakson ajan.

         4.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

               (105)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 8

                  Työllisyys ja tuottavuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                           0–100

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              99

                              101

                              103

                           Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                           500–1 500

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              91

                              91

                              91

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

               (106)

               Unionin tuotannonalan työntekijämäärä pysyi lähes samana koko tarkastelujakson ajan. Tuotannon supistuessa ja työllisyyden pysyessä vakaana tuottavuus laski tarkastelujaksolla.

               (107)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että korkean automaatioasteen vuoksi unionin tuotannonala ei voisi vähentää työntekijöiden määrää suhteessa tuotannon vähentymiseen.

         4.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (108)

               Tutkimuksessa vahvistettiin (45 kappale), että natriumglukonaattia tuotiin edelleen Kiinasta unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla.

               (109)

               Unionin tuotannonala kykeni hyötymään voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä ja alkoi toipua aiemmasta polkumyynnistä. Sen myyntimäärä kasvoikin 23 prosenttia ja markkinaosuus prosentin tarkastelujakson aikana. Toipumista aiemmasta polkumyynnistä ei kuitenkaan voida pitää pysyvänä tilana erityisesti ottaen huomioon 123 kappaleessa kuvattu kannattavuuden kehitys. Kannattavuus oli negatiivista vuosina 2012 ja 2013 ja kääntyi positiiviseksi vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         4.5.2.6   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (110)

               Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Myyntihinnat unionissa ja tuotannon yksikkökustannukset

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

                           740–810

                           730–800

                           700–770

                           700–770

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              99

                              94

                              95

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

               (111)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat laskivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia. Hinnat laskivat jatkuvasti vuosien 2012 ja 2014 välillä ja nousivat vain hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (112)

               Unionin tuotannonalan tuotantokustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Tuotannon yksikkökustannukset

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/tonni)

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              98

                              86

                              80

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

               (113)

               Tarkastelujaksolla tuotannon yksikkökustannukset laskivat 20 prosenttia. Tämä selittyi osittain raaka-aineiden hintojen laskulla, jota selostetaan tarkemmin jäljempänä 114 kappaleessa, ja osittain kustannussäästöillä, jotka johtuivat kokonaistuotantokustannusten useiden osatekijöiden pienentymisestä. Erityisesti ylläpitokustannukset vähentyivät merkittävästi tarkastelujaksolla.

               (114)

               Unionin tuottajat käyttävät valmistusprosessinsa yhdentymisasteen mukaan joko maissia tai maissipohjaista glukoosisiirappia tärkeimpänä raaka-aineenaan. Koska kyseiset raaka-aineet muodostavat merkittävän osan tuotantokustannuksista, tuotantokustannusten laskusta tarkastelujaksolla voidaan 25–35 prosenttia lukea niiden hinnan laskusta johtuvaksi. Maissin tai maissipohjaisen glukoosisiirapin hinnan nousu voisi näin ollen välittömästi kääntää tuotantokustannusten alentumisen vuoksi parantuneen unionin tuotannonalan tilanteen kehityksen huonompaan suuntaan.

               (115)

               Tuotantokustannusten lasku johti vain hienoiseen keskimääräisten yksikkömyyntihintojen laskuun (5 %) tarkastelujaksolla, koska unionin tuotannonala toipui edelleen aiempina kausina polkumyyntikäytäntöjen vuoksi kärsimistään tappioista.

         4.5.2.7   Työvoimakustannukset

               (116)

               Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 11

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              93

                              104

                              107

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

               (117)

               Keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 7 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska työvoima muodostaa vain pienen osan tuotantokustannuksista, tätä ei olisi pidettävä merkityksellisenä indikaattorina tarkasteltaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

         4.5.2.8   Varastot

               (118)

               Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 12

                  Varastot

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (tonnia)

                           4 000 –8 000

                           3 000 –7 000

                           1 000 –5 000

                           1 000 –5 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              89

                              47

                              43

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta %

                           8–16

                           8–16

                           2–11

                           2–10

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              99

                              51

                              46

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

               (119)

               Varastot vähentyivät 54 prosenttia tarkastelujaksolla.

               (120)

               Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varastot olivat normaalitasolla.

         4.5.2.9   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (121)

               Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 13

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                           – 20–0

                           – 15 – + 5

                           – 10 – + 10

                           – 5 – + 15

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              101

                              111

                              118

                           Kassavirta (euroa)

                           – 3 400 000 – – 1 400 000

                           – 1 600 000 –+ 400 000

                           700 000 –2 700 000

                           1 200 000 –3 200 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              182

                              284

                              309

                           Investoinnit (euroa)

                           300 000 –1 000 000

                           100 000 –800 000

                           100 000 –700 000

                           0–600 000

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              66

                              56

                              35

                           Investointien tuotto %

                           – 20–0

                           – 20–0

                           – 10 – + 10

                           0–20

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              99

                              111

                              122

                              Lähde: Kyselyvastaukset.

               (122)

               Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

               (123)

               Unionin tuotannonala oli tappiollinen tarkastelujakson kahden ensimmäisen vuoden aikana ja pelkästään lähellä kannattavuusrajaa vuonna 2014. Vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuus nousi lopulta lähelle alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä tavoitevoittotasoa mutta jäi kuitenkin edelleen sen alle. On korostettava, että tämä myöhäinen parannus johtui tuotantokustannusten pienenemisestä, joka johtui suurelta osin maissin ja maissipohjaisen glukoosisiirapin hintojen suotuisasta kehityksestä, kuten 114 kappaleessa selitettiin. Näiden ilmasto- ja sato-olosuhteiden vuoksi hinnanvaihteluille alttiiden raaka-aineiden hintojen nousu kääntäisi näin ollen vastikään toteutuneen kannattavuuskehityksen välittömästi toiseen suuntaan.

               (124)

               Kassavirta, joka osoittaa unionin tuottajien kyvyn rahoittaa toimintaansa itse, oli negatiivinen kahden ensimmäisen vuoden aikana ja kääntyi positiiviseksi vasta tarkastelujakson jälkipuoliskolla.

               (125)

               Kassavirran paraneminen tapahtui kuitenkin osittain investointien kustannuksella, sillä ne supistuivat 65 prosenttia tarkastelujaksolla ja olivat lähes mitättömät tarkasteltavana olevan tuotteen valmistamiseen käytetyn käyttöomaisuuden bruttoarvoon verrattuna. Kassavirran paraneminen johtui myös kannattavuuden parantumisesta, joka johtui suurelta osin maissin ja maissipohjaisen glukoosisiirapin hinnan suotuisasta kehityksestä, kuten 123 kappaleessa selitettiin. Näiden ilmasto- ja sato-olosuhteiden vuoksi hinnanvaihteluille alttiiden raaka-aineiden hintojen nousu kääntäisi näin ollen kohentuneen kassavirtatilanteen välittömästi päinvastaiseksi.

               (126)

               Lisäksi on syytä todeta, että investointien ja ylläpitokustannusten alhainen taso (ks. 113 kappale) parantaisi kassavirtaa ja kannattavuutta tilapäisesti mutta ei olisi pitkällä aikavälillä kestävää, koska seurauksena olisi lopulta tuotantolaitosten rappeutuminen. Tämä voisi lopulta vaikuttaa tuotantokustannuksiin ja tuotantoprosessin tehokkuuteen. Tarpeellisten investointien ja ylläpitokustannusten lykkäämisestä myöhempään ajankohtaan aiheutuisi kuitenkin vain myöhemmin kielteisiä vaikutuksia kassavirtaan ja kannattavuuteen.

               (127)

               Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se oli negatiivinen tarkastelujakson kahden ensimmäisen vuoden aikana ja kääntyi positiiviseksi vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska investointien tuotto ja kannattavuus ovat keskenään hyvin läheisesti korreloivia vahinkoindikaattoreita, investointien tuoton parantuminen oli suoraa seurausta kannattavuuden paranemisesta. Investointien tuoton parantuminen johtui näin ollen myös suurelta osin maissin ja maissipohjaisen glukoosisiirapin hinnan suotuisasta kehityksestä, kuten 123 kappaleessa kuvattiin. Näiden ilmasto- ja sato-olosuhteiden vuoksi hinnanvaihteluille alttiiden raaka-aineiden hintojen nousu kääntäisi näin ollen vastikään kohentuneen investointien tuottokehityksen välittömästi toiseen suuntaan.

               (128)

               Unionin tuotannonala piti uuden pääoman sijoittamisen natriumglukonaattitoimintaan minimissään alentamalla investointinsa lähes mitättömille tasoille, kuten 125 ja 126 kappaleessa selitettiin. Näin ollen pääoman saantia ei voitu analysoida.

         4.5.3   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (129)

               Myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät positiivisesti tarkastelujaksolla, kun unionin tuotannonala pystyi myötäilemään kulutuksen kasvua. Tämä ei kuitenkaan estänyt tuotantoa ja kapasiteetin käyttöastetta laskemasta tarkastelujaksolla.

               (130)

               Unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen liittyvät vahinkoindikaattorit (kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto) olivat negatiivisia tai parhaimmillaan lähellä nollaa tarkastelujakson ensimmäisten kolmen vuoden aikana ja kääntyivät positiiviksi vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, lukuun ottamatta kassavirtaa, joka kääntyi positiiviseksi jo vuonna 2014.

               (131)

               Kannattavuuden, kassavirran ja investointien tuoton myönteistä kehitystä ei kuitenkaan voida pitää vakaana, koska se toteutui vasta tarkastelujakson loppua kohti (kassavirta) ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (kannattavuus ja investointien tuotto). Kaikkien kolmen indikaattorin positiivinen taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla johtui lisäksi suurelta osin hinnanvaihteluille alttiiden (ks. 123, 125 ja 127 kappale) tärkeimpien raaka-aineiden (maissin ja maissipohjaisen glukoosisiirapin) kustannusten laskusta ja säästöistä pääomainvestoinneissa ja ylläpitokustannuksissa, mikä ei ole pitkällä aikavälillä kestävää (ks. 126 kappale). Lisäksi kannattavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli alhaisemmalla tasolla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty tavoitevoitto.

               (132)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonala oli alkanut toipua aiemmasta polkumyynnistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eikä se ole kärsinyt perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimus osoitti kuitenkin myös, että unionin tuotannonalan taloudellinen tulos oli riittämätön takaamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.

         4.6   Vahingon toistumisen todennäköisyys

               (133)

               Arvioitaessa vahingon toistumisen todennäköisyyttä huomioon on otettu useita seikkoja, kuten tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin määrä muiden kolmansien maiden markkinoille, Kiinan muiden kolmansien maiden markkinoille suuntaaman viennin hinnat ja Kiinan kotimarkkinahinnat, unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä alkuperäisen tutkimuksen päätelmät.

               (134)

               Kiinan käyttämätön kapasiteetti oli 600 000–700 000 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kuten 51 kappaleessa todettiin, mikä on noin 30 kertaa unionin kulutus, joka oli 16 000–22 000 tonnia. Vaikka osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista käytettäisiin Kiinan mahdollisesti kasvaneen kysynnän tai muiden kolmansien maiden kysynnän täyttämiseen, erittäin merkittävä osa käyttämättömästä kapasiteetista olisi edelleen käytettävissä unioniin suuntautuvaan vientiin, kuten 52 kappaleessa todettiin.

               (135)

               Kuten 54 kappaleessa kuvattiin, Kiinan vientimäärät muihin kolmansiin maihin kasvoivat. Vienti muihin kolmansiin maihin kasvoi 45 prosenttia vuosien 2012 ja 2014 välillä noin 116 000 tonniin vuonna 2014. Tämä määrä yksinään on yli kuusi kertaa unionin kulutus samalla kaudella.

               (136)

               Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin keskimääräisen hinnan todettiin olevan 20–40 prosenttia alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräisen hinnan, kuten 76 kappaleessa todettiin. Käytetyn menetelmän mukaan, kuten 64 ja 69 kappaleessa todettiin, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit muihin kolmansiin maihin ylittivät 70 prosenttia tai olivat ainakin noin 50 prosenttia. Ainoan yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan tietoja tarkasteltaessa polkumyyntimarginaalin todettiin olevan 8,3 prosenttia (ks. 70 kappale).

               (137)

               Kuten 75 ja 76 kappaleessa vahvistettiin, keskimääräiset hinnat unionin markkinoilla olivat 27–35 prosenttia korkeammat kuin keskimääräiset kotimarkkinahinnat Kiinassa ja 20–40 prosenttia korkeammat kuin Kiinan keskimääräiset vientihinnat muiden kolmansien maiden markkinoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen viejän hinnat muihin kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat 20–30 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.

               (138)

               Tämän pohjalta voidaan päätellä, että unionin markkinat ovat hintojen kannalta erittäin houkuttelevat verrattuna niin Kiinan kotimarkkinoihin kuin kolmansien maiden markkinoihin. Unionin markkinoiden houkuttelevuudesta on todisteena SKB:n kasvava läsnäolo – se kaksinkertaisti vientimääränsä ja kasvatti markkinaosuuttaan 50 prosenttia, kuten 78 kappaleessa todettiin.

               (139)

               Jos toimenpiteet kumotaan, on näin ollen todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat alkavat (uudestaan) harjoittaa vientiä unioniin huomattavassa määrin polkumyyntihinnoilla ja alittavat todennäköisesti merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (20–40 prosentilla muiden kuin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien muissa kolmansissa maissa havaitun hinnoittelukäyttäytymisen pohjalta). On todennäköistä, että hinnoittelukäyttäytyminen olisi sama tai samankaltainen kuin muissa kolmansissa maissa havaittu, koska näin kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat saavuttaa markkina-aseman unionin markkinoilla tai uusia markkina-asemansa. Erityisesti voidaan todeta, että natriumglukonaatti on hyödyke, jonka osalta hinta on kaikista tärkein ja määräävin tekijä.

               (140)

               Jotta voitiin arvioida Kiinasta unionin markkinoille tulevan halpatuonnin kasvavien määrien todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteet kumotaan, analysoitiin kehitystä myös alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujaksolla. Kiinasta tulevan tuonnin todettiin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla alittavan unionin tuotannonalan myyntihinnat 13–29 prosentilla. Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujaksolla 77 prosenttia, mikä vastasi absoluuttisesti 1 774 tonnin kasvua (2 291 tonnista vuonna 2005 aina 4 095 tonniin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjakson aikana). Tätä kasvua pidettiin merkittävänä, ja se johti erityisesti unionin tuotannonalan kannattavuuden heikkenemiseen 80 prosentilla ja sen myyntimäärän vähentymiseen 20 prosentilla. Tämän pohjalta alkuperäisessä tutkimuksessa pääteltiin, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa.

               (141)

               Siinä todennäköisessä tilanteessa, että unionin markkinoille tulee merkittävässä määrin kiinalaista polkumyyntituontia, jos toimenpiteet kumotaan, on todennäköistä, että unioni reagoi samalla tavalla kuin alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin ja että tämän vuoksi Kiinasta unionin tuotannonalan hintoja huomattavasti alhaisemmilla hinnoilla tulevalla lisääntyneellä tuonnilla on samanlaiset vaikutukset kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Erityisesti kun otetaan huomioon tämän tuotteen hintojen suhteen erittäin herkät markkinat ja huomattavasti alhaisemmat hintatasot muilla kolmansien maiden markkinoilla, on todennäköistä, että unioni joutuu laskemaan myyntimääriään ja tuotantomääriään ja alentamaan hintojaan, millä on kielteinen vaikutus kannattavuuteen. Tämän tuotteen hintaherkkyys pahentaisi unionin markkinoihin kohdistuvan mahdollisen hintapaineen vaikutusta. Näin ollen ainoastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla toteutunut unionin tuotannonalan tilanteen parantuminen olisi enää vain muisto ja unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti.

               (142)

               Toinen kiinalaisesta halpatuonnista unionin markkinoille aiheutuva mahdollinen vaikutus, jos toimenpiteet kumotaan, näkyy unionin tuotannonalan tilanteessa sen muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta. Näissä maissa, joissa ei ole voimassa polkumyyntitoimenpiteitä ja joissa on todettu kiinalaista polkumyyntiä, unionin tuotannonalan vientimäärät laskivat 30–40 prosenttia.

               (143)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että vahingon toistuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

         5.   UNIONIN ETU

               (144)

               Komissio tutki perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto Kiinasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tulosten seurauksena unionin edun mukaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien, käyttäjien ja tukkumyyjien edut. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

         5.1   Unionin tuotannonalan etu

               (145)

               Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne parani sen jälkeen, kun polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2010.

               (146)

               Tutkimus osoitti kuitenkin, että unionin tuotannonalan tilanne on edelleen herkkä, kuten 131 ja 132 kappaleessa selostettiin.

               (147)

               Näin ollen, jos toimenpiteet kumotaan, vahinko todennäköisesti uusiutuu, koska unionin tuotannonala menettää asiakkaita ja sen hintoihin kohdistuu laskupainetta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien eduksi – näiden odotetaan lisäävän alhaisilla polkumyyntihinnoilla tulevan tuontinsa määriä. Samanlainen tilanne on todettu muissa kolmansissa maissa, kuten 142 kappaleessa kuvattiin.

               (148)

               Kun toimenpiteet pysyvät voimassa, unionin tuotannonala voi edelleen toipua aiemmasta polkumyynnistä ja vahvistaa tilannettaan.

         5.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

               (149)

               Alun perin otettiin yhteyttä neljään tiedossa olevaan etuyhteydettömään tuojaan. Niistä kaksi vastasi kyselyyn. Niiden osuus Kiinan tuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 30–50 prosenttia, eivätkä ne kannattaneet toimenpiteitä.

               (150)

               Natriumglukonaatin osuuden niiden liikevaihdosta todettiin olevan alle 5 prosenttia. Molempien tuojien toiminta oli lisäksi yleisesti ottaen ja niiden natriumglukonaattiin liittyvien toimien osalta kannattavaa.

               (151)

               Komissio katsoi tämän pohjalta, että toimenpiteiden jatkamisesta tuojiin mahdollisesti aiheutuva vaikutus on rajallinen.

         5.3   Käyttäjien etu

               (152)

               Kyselylomakkeet lähetettiin kahdeksalle tiedossa olevalle käyttäjälle. Ainoastaan yksi käyttäjä, joka ei kannattanut toimenpiteitä, vastasi.

               (153)

               Yhteistyössä toiminut käyttäjä ei tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla harjoittanut tuontia Kiinasta, sillä se hankki natriumglukonaatin yksinomaan yhdeltä unionin tuottajalta. Tämän käyttäjän osalta natriumglukonaatti muodostaa alle 5 prosenttia natriumglukonaattia sisältävien lopputuotteiden valmistuskustannuksista. Lisäksi sen natriumglukonaattiin liittyvä toiminta muodosti alle 20 prosenttia sen kokonaisliikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Käyttäjän toiminnan todettiin olevan yleisesti ottaen kannattavaa. Koska natriumglukonaatin mahdollisella hinnanvaihtelulla on sen tuotantokustannuksiin vain vähäinen vaikutus, toimenpiteiden jatkamisesta odotetaan aiheutuvan tähän käyttäjään vain vähäisiä vaikutuksia.

               (154)

               Kun otetaan huomioon yhteistyössä toiminutta käyttäjää koskeva päätelmä ja käyttäjien vähäinen yhteistyössä toimimisen aste, komissio totesi, että toimenpiteiden jatkamisesta käyttäjiin mahdollisesti aiheutuva vaikutus on vähäinen.

         5.4   Tukkumyyjien etu

               (155)

               Viisi tukkumyyjää toimitti vastaukset kyselyyn. Kolme kannatti toimenpiteitä, mutta kaksi muuta ei ilmaissut kantaansa. Kaikki kyseiset viisi tukkumyyjää hankkivat natriumglukonaattia unionissa toimivalta tuottajalta eivätkä tuoneet asianomaista tuotetta Kiinasta. Natriumglukonaattiin liittyvä toiminta muodosti merkityksettömän osan kaikkien kyseisten yritysten kokonaisliikevaihdosta tarkastelujaksolla.

               (156)

               Komissio totesi tämän pohjalta, että toimenpiteiden jatkamisesta tukkumyyjiin mahdollisesti aiheutuva vaikutus on todennäköisesti merkityksetön.

         5.5   Unionin etua koskevat päätelmät

               (157)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta tulevan natriumglukonaatin tuonnissa.

         6.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

   6.1   Toimenpiteet

               (158)

               Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella polkumyyntitoimenpiteet on tarkoitus pitää voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Osapuolet eivät toimittaneet huomautuksia sen jälkeen, kun ilmoitus oli tehty.

               (159)

               Edellä esitetyistä näkökohdista seuraa, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla komission asetuksella (EU) N:o 377/2010 (7) Kiinasta tulevan natriumglukonaatin tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

         6.2   Erityisseuranta

               (160)

               Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen.

               (161)

               Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä 1 artiklan 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

               (162)

               Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.

               (163)

               Tämä asetus on asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin, jonka Customs Union and Statistics (CUS) -numero on 0023277–9 ja Chemical Abstracts Service (CAS) -numero on 527-07-1 ja joka luokitellaan nykyisin CN-koodiin ex 2918 16 00 (Taric-koodi 2918160010), tuonnissa.
   2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

               Yritys

               Lopullinen polkumyyntitulli (%)

               Taric-lisäkoodi

               Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd

               5,6

               A972

               Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

               27,1

               A973

               Kaikki muut yritykset

               53,2

               A999

         3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn natriumglukonaatin (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
   4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2017.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 965/2010, annettu 25 päivänä lokakuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 282, 28.10.2010, s. 24).

      (3)  EUVL C 47, 10.2.2015, s. 3.

      (4)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009 annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51). Tämä asetus on kodifioitu perusasetuksella.

      (5)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 355, 27.10.2015, s. 18).

      (6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

      (7)  Komission asetus (EU) N:o 377/2010, annettu 3 päivänä toukokuuta 2010, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumglukonaatin tuonnissa (EUVL L 111, 4.5.2010, s. 5).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1138/2014, annettu 27 päivänä lokakuuta 2014 , Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Adisseo France S.A.S.)  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               28.10.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 307/30

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1138/2014,
   annettu 27 päivänä lokakuuta 2014,

      Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymisestä emakkojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Adisseo France S.A.S.)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

                  Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä varten on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

               (2)

               Hakemus koskee Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävän valmisteen hyväksymistä lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” luokiteltavana emakkojen rehun lisäaineena.

               (3)

                  Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia sisältävä valmiste hyväksyttiin kymmeneksi vuodeksi siipikarjan, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen ruokinnassa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 290/2014 (2).

               (4)

               Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 20 päivänä toukokuuta 2014 antamassaan lausunnossa (3), että Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia EC 3.2.1.8 ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia EC 3.2.1.6 sisältävällä valmisteella ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallista vaikutusta eläinten tai ihmisten terveyteen tai ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

               (5)

               Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti tutkimustulosten meta-analyysin osoittavan, että emakoiden ruokavalion täydentäminen suositellulla annoksella lisäainetta johti siihen, että emakoiden paino laski imetyksen aikana tilastollisesti merkittävästi vähemmän vaikuttamatta muihin arvioituihin tekijöihin. Koska painon vähäisemmän laskun, jonka elintarviketurvallisuusviranomainen kyseenalaisti, koska sillä ei ole biologista/fysiologista merkitystä, katsottiin olevan merkittävä eläintuotantoon vaikuttava tekijä, todettiin, että esitetyt in vivo -tutkimukset täyttävät tehokkuuden osoittamista koskevat edellytykset imettävien emakoiden osalta.

               (6)

                  Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,4-beeta-ksylanaasia EC 3.2.1.8 ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia EC 3.2.1.6 sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyn mukaisesti olisi hyväksyttävä.

               (7)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Hyväksyminen
   Hyväksytään liitteessä tarkoitettu, lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 27 päivänä lokakuuta 2014.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 290/2014, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2014, endo-1,4-beeta-ksylanaasi- ja endo-1,3(4)-beeta-glukanaasivalmisteen, jota tuottaa Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536, hyväksymisestä siipikarjan, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena sekä asetusten (EY) N:o 1259/2004, (EY) N:o 943/2005, (EY) N:o 1206/2005 ja (EY) N:o 322/2009 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Adisseo France SAS) (EUVL L 87, 22.3.2014, s. 84).

      (3)  EFSA Journal 2014; 12(6):3722.

      LIITE

                  Lisäaineen tunnistenumero

                  Hyväksynnän haltijan nimi

                  Lisäaine

                  Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

                  Eläinlaji tai -ryhmä

                  Enimmäisikä

                  Vähimmäispitoisuus

                  Enimmäispitoisuus

                  Muut määräykset

                  Hyväksynnän voimassaolo päättyy

                  Aktiivisuusyksikköä/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

                     Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet.

                  4a1604i

                  Adisseo France S.A.S.

                  Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi
                  EC 3.2.1.6
                  Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
                  EC 3.2.1.8

                     Lisäaineen koostumus

                     Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottamaa endo-1,3(4)-beeta-glukanaasia ja endo-1,4-beeta-ksylanaasia sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on:

                              —

                              kiinteänä: endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 30 000 VU/g (1) ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi 22 000 VU/g;

                              —

                              nesteenä: endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 7 500 VU/ml ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi 5 500 VU/ml.

                     Tehoaineen kuvaus:

                     Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 -mikro-organismin tuottama endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi ja endo-1,4-beeta-ksylanaasi

                     Analyysimenetelmä
                      (2)

                  Endo-1,3(4)-beeta-glukanaasin aktiivisuuden määrittäminen:

                              —

                              viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,3(4)-beeta-glukanaasin vaikuttaessa glukaania sisältävään substraattiin (ohran beetaglukaani) (pH 5,5 ja lämpötila 30 °C).

                        Endo-1,4-beeta-ksylanaasin aktiivisuuden määrittäminen:

                              —

                              viskosimetrinen menetelmä, joka perustuu viskositeetin vähenemiseen endo-1,4-beeta-ksylanaasin vaikuttaessa ksylaania sisältävään substraattiin (vehnän arabinoksylaani).

                  Emakot

                  —

                  endo-1,3(4)-beeta-glukanaasi 1 500 VU
                  endo-1,4-beeta-ksylanaasi 1 100 VU

                  —

                              1.

                              Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

                              2.

                              Käytettäväksi emakoilla alkaen viikkoa ennen porsimista ja koko imetyksen ajan.

                              3.

                              Turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä suojalaseja ja -käsineitä.

                  17. marraskuuta 2024

         (1)  1 VU (viskosimetrinen yksikkö) on entsyymimäärä, joka hydrolysoi substraattia (ohran beetaglukaani ja vehnän arabinoksylaani) vähentäen liuoksen viskositeettiä niin, että suhteellisen juoksevuuden muutos on 1 (dimensioton yksikkö) minuutissa (pH 5,5 ja lämpötila 30 °C).

         (2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports