title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1051/2014, annettu 2 päivänä lokakuuta 2014 , nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pomelo de Corse (SMM))

text:
               8.10.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 292/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1051/2014,
   annettu 2 päivänä lokakuuta 2014,
   nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Pomelo de Corse (SMM))
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Ranskan hakemus nimityksen ”Pomelo de Corse” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (2)

               Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Pomelo de Corse” olisi rekisteröitävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Rekisteröidään nimitys ”Pomelo de Corse” (SMM).
   Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.6 ”Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina” tuotteeseen.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 2 päivänä lokakuuta 2014.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Dacian CIOLOȘ

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUVL C 125, 26.4.2014, s. 15.

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/638, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta

text:
               24.4.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 106/14

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/638,
   annettu 22 päivänä huhtikuuta 2015,
   asetuksen (EY) N:o 1484/95 muuttamisesta siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin edustavien hintojen vahvistamisen osalta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 183 artiklan b alakohdan,
   ottaa huomioon tiettyihin maataloustuotteiden jalostuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 1216/2009 ja (EY) N:o 614/2009 kumoamisesta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 510/2014 (2) ja erityisesti sen 5 artiklan 6 kohdan a alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksessa (EY) N:o 1484/95 (3) vahvistetaan siipikarjanliha- ja muna-alan sekä muna-albumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edustavat hinnat.

               (2)

               Siipikarjanliha- ja muna-alan tuotteiden ja muna-albumiinin edustavien hintojen määrittelyn perustana olevien tietojen säännöllinen tarkastelu osoittaa, että on aiheellista muuttaa tiettyjen tuotteiden edustavat tuontihinnat ottaen huomioon hintojen vaihtelu alkuperän mukaan.

               (3)

               Asetusta (EY) N:o 1484/95 olisi sen vuoksi muutettava.

               (4)

               Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Korvataan asetuksen (EY) N:o 1484/95 liite I tämän asetuksen liitteellä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Jerzy PLEWA

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUVL L 150, 20.5.2014, s. 1.

      (3)  Komission asetus (EY) N:o 1484/95, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1995, siipikarjanliha- ja muna-alan sekä ovalbumiinin tuonnissa sovellettavien lisätullien järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edustavien hintojen vahvistamisesta sekä asetuksen N:o 163/67/ETY kumoamisesta (EYVL L 145, 29.6.1995, s. 47).

      LIITE

            ”LIITE I

                        CN-koodi

                        Tavaran kuvaus

                        Edustava hinta
                        (euroa/100 kg)

                        3 artiklassa tarkoitettu vakuus
                        (euroa/100 kg)

                        Alkuperä (1)

                        0207 12 10

                        Kananruhot (ns. 70-prosenttista kanaa), jäädytetyt

                        135,5

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Kananruhot (ns. 65-prosenttista kanaa), jäädytetyt

                        151,2

                        0

                        AR

                        165,1

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Luuttomat palat, kukkoa tai kanaa, jäädytetyt

                        324,1

                        0

                        AR

                        236,2

                        19

                        BR

                        356,1

                        0

                        CL

                        306,4

                        0

                        TH

                        0207 14 50

                        Kananrintaa, jäädytetty

                        218,8

                        0

                        BR

                        0207 27 10

                        Kalkkunaa, paloiteltu, luuton, jäädytetty

                        332,5

                        0

                        BR

                        344,4

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Kuorettomat linnunmunat, kuivatut

                        381,1

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Kypsentämättömät valmisteet, kukkoa tai kanaa

                        279,4

                        2

                        BR

         (1)  Komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012, annettu 27 päivänä marraskuuta 2012, kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ’ZZ’ tarkoittaa ’muuta alkuperää’.”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2320, annettu 8 päivänä joulukuuta 2015, tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön

text:
               12.12.2015

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 328/62

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/2320,
   annettu 8 päivänä joulukuuta 2015,
   tiettyjen tavaroiden luokittelusta yhdistettyyn nimikkeistöön
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteenä olevan yhdistetyn nimikkeistön yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi on tarpeen antaa tämän asetuksen liitteessä esitetyn tavaran luokittelua koskevia säännöksiä.

               (2)

               Asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 vahvistetaan yhdistetyn nimikkeistön yleiset tulkintasäännöt. Näitä sääntöjä sovelletaan myös kaikkiin muihin nimikkeistöihin, jotka perustuvat kokonaan tai osittain yhdistettyyn nimikkeistöön taikka joissa siihen mahdollisesti lisätään alajakoja ja jotka vahvistetaan unionin erityissäännöksillä tavaroiden kauppaa koskevien tariffimääräysten tai muiden toimenpiteiden soveltamiseksi.

               (3)

               Mainittujen yleisten tulkintasääntöjen mukaan on tämän asetuksen liitteen taulukossa olevassa sarakkeessa 1 esitetty tavara luokiteltava sarakkeen 2 CN-koodiin sarakkeesta 3 ilmenevin perustein.

               (4)

               On aiheellista säätää, että sitovien tariffitietojen haltija voi neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (2) 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä tietyn ajan käyttää sellaisia sitovia tariffitietoja, jotka on annettu tässä asetuksessa tarkoitetusta tavarasta mutta jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia. Mainitun ajan olisi oltava kolme kuukautta.

               (5)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat tullikoodeksikomitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Liitteenä olevan taulukon sarakkeessa 1 esitetty tavara luokitellaan yhdistetyssä nimikkeistössä mainitun taulukon sarakkeen 2 CN-koodiin.
   2 artikla
   Sitovia tariffitietoja, jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisia, voidaan käyttää asetuksen (ETY) N:o 2913/92 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti vielä kolmen kuukauden ajan tämän asetuksen voimaantulosta.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 2015.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Heinz ZOUREK

            Verotuksen ja tulliliiton pääosaston pääjohtaja

      (1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92, annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista (EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1).

      LIITE

                  Tavaran kuvaus

                  Luokittelu
                  (CN-koodi)

                  Perusteet

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Kiiltävästä kudotusta läpinäkyvästä kankaasta (100 % polyesteriä) koostuva tavara, jossa on koneommeltu koristelu ja joka on 300 cm pitkällä tukirullalla.
                  Toinen kahdesta pitkästä reunasta on viimeistelty interlock-neuloksella, johon ommellun nauhakujan sisällä kulkee kangaspäällysteinen painonauha. Vastakkaisessa reunassa on tiheään kudottu hulpio, joka estää kankaan purkautumista, ja kankaan reunan ylittävät kuteet muodostavat hapsuja.
                  Rullasta leikatun kankaan pituus vastaa siitä tehtävän verhon leveyttä. Kangas muunnetaan verhoksi yksinkertaisesti leikkaamalla se tiheään kudotun hulpion reunasta haluttuun verhon mittaan ja ompelemalla siihen ja rullasta leikattuihin reunoihin päärmeet. Interlock-neuloksella viimeistelty reuna muodostaa verhon alareunan ja pysyy sellaisena kuin se oli rullassa.
                  (Katso kuvat) (1)

                  6303 92 90

                  Luokittelu määräytyy yhdistetyn nimikkeistön 1 yleisen tulkintasäännön, 2 yleisen tulkintasäännön a alakohdan ja 6 yleisen tulkintasäännön määräysten, XI jakson 7 huomautuksen d alakohdan ja CN-koodien 6303, 6303 92 ja 6303 92 90 nimiketekstien mukaisesti.
                  Tavaralla on nimikkeen 6303 valmiin verhon olennaiset ominaisuudet, koska se selvästi soveltuu muuntamiseen verhoksi vähäisin toimenpitein. Kun kangas on leikattu irti rullasta, tarvitaan vain vähäisiä toimia eli tarvittavan verhon pituuden leikkaaminen ja päärmeen ompelu (ks. myös harmonoidun järjestelmän selitykset, nimike 6303, toinen kappale).
                  Viimeistelemätöntä tavaraa pidetään sovitettuna, koska yksi sen reuna on jo päärmätty (interlock-neuloksella viimeistelty reuna).
                  Sen vuoksi tavara luokitellaan yhteisen nimikkeistön nimikkeeseen 6303 92 90 synteettikuidusta tehdyksi verhoksi.

                  1

                  2

                  3

         (1)  Kuvat ovat ainoastaan ohjeellisia.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1046, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen molybdeenilankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
                  29.6.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 170/19

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1046,
      annettu 28 päivänä kesäkuuta 2016,
      lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen molybdeenilankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’ (1), ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:
      A.   MENETTELY
      1.   Voimassa olevat toimenpiteet

                  (1)

                  Perusasetuksen 5 artiklan mukaisesti tehdyn polkumyynnin vastaisen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen neuvosto otti neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa.

                  (2)

                  Alkuperäiset toimenpiteet toteutettiin 64,3 prosentin suuruisen arvotullin muodossa.

                  (3)

                  Alkuperäiset toimenpiteet laajennettiin kahden toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen koskemaan vuosina 2012 ja 2013 ensin Malesiasta lähetetyn molybdeenilangan tuontia (3) ja sen jälkeen Kiinasta peräisin olevan sellaisen molybdeenilangan tuontia, jossa on vähintään 97 painoprosentista molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm (4). Kolmannen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen toimenpiteet laajennettiin 30 päivänä lokakuuta 2015 koskemaan sellaista molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 mm mutta enintään 11,0 mm (5).

            2.   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

                  (4)

                  Julkaistuaan ilmoituksen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (6) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

                  (5)

                  Pyynnön esitti Plansee SE, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on molybdeenilankojen pääasiallinen tuottaja unionissa ja joka edustaa 90:tä prosenttia unionin kokonaistuotannosta.

                  (6)

                  Pyyntö perustuu siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

                  (7)

                  Komissio pani 12 päivänä kesäkuuta 2015 vireille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jotta voidaan määrittää, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. Se julkaisi ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                      (7).

            3.   Asianomaiset osapuolet

                  (8)

                  Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä.

                  (9)

                  Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksensa tarkastelun vireillepanosta ja pyytää saada tulla komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kuulemiksi.

            3.1   Otanta

                  (10)

                  Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

            a)   Tuojia koskeva otanta

                  (11)

                  Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

                  (12)

                  Yksikään tuoja ei ilmoittautunut eikä toimittanut vireillepanoilmoituksessa pyydettyjä tietoja.

            b)   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

                  (13)

                  Koska Kiinassa toimii ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otannan käyttöä.

                  (14)

                  Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

                  (15)

                  Ainoastaan yksi yritys Kiinasta toimitti täytetyn otantalomakkeen 29 päivänä kesäkuuta 2015. Kyseisen yrityksen toimittamista tiedoista kävi kuitenkin ilmi, ettei yritys ole vienyt jäljempänä johdanto-osan 23 kappaleessa määriteltyä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin, vaan ainoastaan muuntyyppistä molybdeenilankaa, jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 mm. Yritystä pyydettiin 25 päivänä elokuuta 2015 esittämään huomautuksia tai antamaan tietoja toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa. Yritys ei kuitenkaan toimittanut mitään vastausta tähän pyyntöön. Lisäksi yritys oli tutkimuksen kyseisessä vaiheessa mukana toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa, joka johti asetuksen (EU) 2015/1952 antamiseen. Näiden seikkojen perusteella komissio katsoi, ettei tätä yritystä pitäisi sisällyttää otokseen.

                  (16)

                  Koska yksikään muu vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja ei ilmoittautunut, otanta ei ollut tarpeen.

            3.2   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

                  (17)

                  Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot määrittääkseen, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.

                  (18)

                  Komissio lähetti kahdelle tiedossa olevalle unionin tuottajalle kyselylomakkeet. Yksi unionin tuottaja (Plansee SE), joka edustaa noin 90:tä prosenttia unionin tuotannonalan kokonaismyynnistä, ei vastannut kyselylomakkeeseen. Toinen unionin tuottaja ilmoitti 11 päivänä toukokuuta 2015 haluavansa jäädä tutkimuksessa puolueettomaksi, eikä vastannut kyselylomakkeeseen, jonka se sai 12 päivänä kesäkuuta 2015.

                  (19)

                  Kyselylomakkeita ei lähetetty kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, koska, kuten johdanto-osan 13–16 kappaleessa selitetään, yksikään niistä ei ilmoittautunut.

                  (20)

                  Komissio lähetti kyselylomakkeet yhdeksälle käyttäjälle, jotka ilmoittautuivat vireillepanon jälkeen, ja sai viisi vastausta tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttäjiltä.

                  (21)

                  Yksi perusasetuksen 16 artiklan mukainen tarkastuskäynti tehtiin unionin tuottajan Plansee SE, Itävalta, tiloihin.

            4.   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

                  (22)

                  Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin jaksolla, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2012 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

            B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
      1.   Tarkasteltavana oleva tuote

                  (23)

                  Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva molybdeenilanka, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia, jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00.

            2.   Samankaltainen tuote

                  (24)

                  Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

                              —

                              tarkasteltavana oleva tuote,

                              —

                              unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

                  (25)

                  Komission päätelmänä oli, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

            C.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
      1.   Alustavat huomautukset

                  (26)

                  Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä ja johtaisiko voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

                  (27)

                  Kuten edellä johdanto-osan 16 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, minkä vuoksi oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

                  (28)

                  Tältä osin Kiinan viranomaisille ilmoitettiin asianmukaisesti, että komissio voisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa, koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä. Asiasta ei esitetty huomautuksia.

                  (29)

                  Tämän perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin. Tätä varten käytettiin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä, Eurostatin tilastoja, jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti keräämiä tietoja, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, ja aiempien tapausten aikana kerättyjä kyseistä tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevia tietoja (ks. johdanto-osan 3 kappale). Myös kiinalaista vientitilastotietokantaa analysoitiin. Analyysi osoitti kuitenkin, ettei tarkasteltavana olevaa tuotetta koskeva tietokannan koodirakenne ollut riittävän tarkka, jotta käyttökelpoista tietoa olisi saatu. Tästä syystä kyseisiä tietoja ei voitu käyttää.

            2.   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

      2.1   Vertailumaa

                  (30)

                  Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo määritetään kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai laskennallisen arvon perusteella. Tätä varten oli valittava markkinataloutta toteuttava kolmas maa, jäljempänä ’vertailumaa’.

                  (31)

                  Yhdysvallat valittiin vertailumaaksi alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän tutkimuksen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa komissio ehdotti Intian käyttämistä vertailumaana, koska yhdysvaltalainen tuottaja lopetti alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla molybdeenilangan tuottamisen. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia tämän valinnan asianmukaisuudesta, mutta yksikään osapuolista ei esittänyt huomautuksia.

                  (32)

                  Komissio hankki tietoa molybdeenilangan tuottajista muissa mahdollisissa vertailumaissa ja otti yhteyttä Intiaan, Japaniin, Meksikoon, Ukrainaan ja Yhdysvaltoihin sekä pyysi kaikkia tiedossa olevia molybdeenilangan tuottajia näissä maissa toimittamaan tarvittavat tiedot.

                  (33)

                  Yksikään kyseisten maiden yrityksistä, joihin otettiin yhteyttä, ei suostunut tekemään tutkimuksessa yhteistyötä. Viitteitä muista maista, joissa molybdeenilankoja saatettaisiin tuottaa, ei myöskään ollut. Komission oli siis käytettävä unionin markkinoita, sillä ne olivat ainoa mahdollinen vaihtoehto normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

            2.2   Normaaliarvo

                  (34)

                  Molemmilta unionin tuottajilta saatuja tietoja samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä unionin markkinoilla käytettiin perustana määritettäessä Kiinassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa normaaliarvoa.

                  (35)

                  Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutki ensin, oliko unionin tuotannonalan harjoittaman samankaltaisen tuotteen myynnin kokonaismäärä unionin markkinoilla edustavaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tällaisen myynnin katsotaan olevan edustavaa, jos riippumattomille asiakkaille suuntautuvan myynnin kokonaismäärä oli vähintään 5 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän perusteella unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myynti unionin markkinoilla oli edustavaa.

                  (36)

                  Tutkimuksessa todettiin, että unionin tuotannonalan painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kannattava, joten myynnin voitiin näin ollen katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                  (37)

                  Unionin tuotannonalan myynti unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kannattavaa ja määrältään edustavaa. Normaaliarvo perustui sen vuoksi unionin tuotannonalan riippumattomilta asiakkailta unionissa perimään samankaltaisen tuotteen myyntihintaan.

            2.3   Vientihinta

                  (38)

                  Kuten edellä johdanto-osan 27 kappaleessa todetaan, vientihinta määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli ”14 artiklan 6 kohdan tietokantaan” perustuen, koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Näitä käytettävissä olevia tietoja verrattiin tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin ja Eurostatin tilastoihin.

            2.4   Vertailu

                  (39)

                  Komissio vertasi normaaliarvoa ja vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta vietyjä tuotelajeja ei voitu määrittää. Sen vuoksi vertailu tuotelajeittain ei ollut mahdollinen. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, vientihintaa ja normaaliarvoa oikaistiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin alkuperäisessä tutkimuksessa kerättyihin tietoihin perustuvien kuljetus- (kotimaan ja merirahdin) ja vakuutuskustannusten sekä tulliselvitysmaksujen huomioon ottamiseksi.

            2.5   Polkumyyntimarginaali

                  (40)

                  Komissio vertasi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja edellä tarkoitettua painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

                  (41)

                  Tällä perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana – on 49,6 prosenttia.

            3.   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

                  (42)

                  Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintynyttä polkumyyntiä koskevien havaintojen lisäksi komissio analysoi, oliko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tutkittiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, kiinalaisten vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

            3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

                  (43)

                  Koska julkisesti saatavilla olevia tietoja ei ollut eivätkä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat toimineet yhteistyössä, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa määritettiin pyynnön esittäjän pyynnössään toimittamien arvioiden pohjalta sen parhaaseen mahdolliseen markkinoiden tuntemukseen perustuen. Näitä arvioita voitiin verrata alkuperäisen tutkimuksen aikana kerättyihin tietoihin ja johdanto-osan 3 kappaleessa mainittuun lokakuussa 2015 päätökseen saatuun toimenpiteiden kiertämistä koskevaan tutkimukseen, ja arvion todettiin olevan kohtuullinen.

                  (44)

                  Tämän perusteella tuotantokapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana noin 3 400 tonnia ja todellinen tuotanto noin 750 tonnia. Käyttämätön kapasiteetti oli näin ollen noin 2 650 tonnia. Arvioitu käyttämätön kapasiteetti oli useita kertoja suurempi kuin unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jäljempänä johdanto-osan 48 ja 50 kappaleessa kuvatun unionin markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi on todennäköistä, että suuri osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista käytetään tuotantoon, joka on tarkoitettu unioniin suuntautuvaa vientiä varten.

                  (45)

                  Arvioidusta suuresta käyttämättömästä kapasiteetista Kiinassa voidaan päätellä, että kiinalaisilla tuottajilla on merkittäviä mahdollisuuksia lisätä vientiään. Molybdeenilangan kulutus riippuu pitkälti manuaalisten vaihdelaatikkojen tuotannosta auto- ja kuorma-autoteollisuudessa. Vaikkakin molybdeenilangan kulutus Kiinan kotimarkkinoilla voi lisääntyä, kun otetaan huomioon autoteollisuuden kasvavat näkymät Kiinassa, käyttämätön kapasiteetti ylittää huomattavasti unionin kulutuksen. Vaikka oletetaan, että kotimainen kulutus Kiinassa kasvaa, on todennäköistä, että käyttämätön kapasiteetti on edelleen merkittävää ja tuotetta riittää hyvin vientiin. Lisäksi liiketoimintamahdollisuuksia synnyttävä kysynnän kasvu muilla tärkeillä autoteollisuusmarkkinoilla, kuten Yhdysvalloissa, Japanissa, Koreassa ja Etelä-Amerikassa on suhteellisen pientä, koska kyseisissä maissa keskitytään lähinnä automaattisiin vaihdelaatikoihin, joissa ei käytetä molybdeenilankaa.

                  (46)

                  Näin ollen, jos toimenpiteiden voimassaolon unionin alueella annetaan päättyä ja kun otetaan huomioon tuotteen suuri käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä pieni kysyntä muilla suurilla kolmansien maiden markkinoilla sekä se tosiseikka, että Kiinan kotimainen kulutus ei kata suurinta osaa käyttämättömästä kapasiteetista, kiinalaisilla viejillä on suuri kannustin suunnata vientiään unionin markkinoille.

            3.2   Kiinalaisten vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa

                  (47)

                  Keskimääräisistä kiinalaisista vientihinnoista kolmansien maiden markkinoille ei ole saatavilla julkista tietoa. Pyynnön esittäjä toimitti kaksi hintaesimerkkiä kolmansille markkinoille suuntautuneessa yhteensä 20 tonnin viennissä – joka vastaa noin 6:ta prosenttia unionin kulutuksesta – käytetyistä kiinalaisista vientihinnoista. Nämä hintaesimerkit osoittivat, että hintataso oli unionin nykyistä hintatasoa alempi. Lisäksi johdanto-osan 15 kappaleessa mainittu kiinalainen yritys ilmoitti otantalomakkeessa, että se oli myynyt unionin nykyistä hintatasoa alempaan hintaan Etelä-Koreaan vähäisen määrän molybdeenilankaa, jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta oli suurempi kuin 4,0 mm.

            3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                  (48)

                  Tutkimuksessa kävi ilmi, että ottaen huomioon edellä 3 kappaleessa mainitut aiemmin osoitetut kiertämiskäytännöt, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat onnistuivat tarkastelujaksolla laajentamaan jo ennestään merkittävää markkinaosuuttaan unionin markkinoilla 7 prosenttia sekä unionin markkinoille suuntautuvia tuontimääriä 9 prosenttia, kuten taulukossa 2 jäljempänä esitetään. Kiinan markkinaosuus vaihteli 15 prosentista 35 prosenttiin koko tarkastelujakson ajan.

                  (49)

                  Aiemmat toimenpiteiden kiertämiskäytännöt sekä markkinaosuuden kasvu ja sen taso tarkastelujaksolla, osoittavat vahvasti, että unionin markkinat ovat edelleen kiinalaisten viejien kannalta houkuttelevat.

                  (50)

                  Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella kiinalaisten vientihinnat unionin markkinoille ovat korkeammat kuin niiden vientihinnat muihin kolmansiin maihin. Koska vienti unioniin tuottaisi enemmän voittoa, unionin markkinat ovat hintojen osalta houkuttelevat. Lisäksi kuten edellä johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan, kun autoteollisuusalan tekniset erot muilla suurilla autoteollisuuden markkinoilla otetaan huomioon, molybdeenilangan vienti rajoittuu markkinoihin, joilla autoteollisuus käyttää manuaalisia vaihdelaatikoita, joista unionin markkinat ovat yksi suurimmista. Itse asiassa unionin markkinat ovat molybdeenilangan suurimmat markkinat, koska unionin kehittynyt auto- ja kuorma-autoteollisuus käyttää vielä manuaalisia vaihdelaatikoita.

            3.4   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

                  (51)

                  Päätelmänä voidaan todeta, että laaja arvioitu käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisuus kasvattaa tuotantomääriään, suora myynti unioniin sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus osoittavat, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti unioniin suuntautuvan viennin merkittävään kasvuun. Kun otetaan huomioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana todettu polkumyyntimarginaali, on myös todennäköistä, että tuleva vienti tapahtuisi merkittävillä polkumyyntihinnoilla. Sen vuoksi katsotaan, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos nyt voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

            D.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
      1.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

                  (52)

                  Unionin tuotannonalalla ei tapahtunut mitään merkittäviä rakenteellisia muutoksia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tiedossa olevaa tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

            2.   Unionin kulutus

                  (53)

                  Komissio määritti unionin kulutuksen lisäämällä i) kahden unionin tuottajan myyntimäärät unionin markkinoilla ja ii) tuonnin kokonaismäärän. Tuontimäärä Kiinasta laskettiin lisäämällä 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatu tuontimäärä sekä viimeisimmässä toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa yksilöidyn toimenpiteitä kiertämällä tuodun molybdeenilangan määrä, sillä asetuksessa (EU) 2015/1952 kootaan edellä johdanto-osan 3 kappaleessa tarkoitetussa kahdessa edellisessä toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa saadut tiedot, jolloin se perustuu mahdollisimman kattaviin tietoihin. Tarkastelujakson aikana kolmansista maista ei ollut tuontia.

                  (54)

                  Koska unionin tuotannonala muodostuu vain kahdesta tuottajasta, tiedot oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai ilmoitettava vaihteluvälinä.

                  (55)

                  Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                     Taulukko 1

                     Unionin kulutus indeksinä

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 103

                                 102

                                             Lähde:

                                          Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, toimenpiteiden kiertämistä koskeva viimeisin tutkimus, Eurostat.

                  (56)

                  Unionin kulutus on koko tarkastelujakson ajan pysynyt suhteellisen vakaana: se kasvoi vain 2 prosenttia. Tarkemmin sanottuna unionin kulutus lisääntyi vuoteen 2013 asti ensin 4 prosenttia ja laski sen jälkeen hieman eli 2 prosenttia vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

                  (57)

                  Molybdeenilangan suhteellisen vakaa kulutus unionissa selittyy pääasiassa autoteollisuudessa tarkastelujaksolla tapahtuneella kehityksellä, mikä myös on samalla jaksolla pysynyt vakaana.

            3.   Tuonti asianomaisesta maasta

      3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

         Taulukko 2

         Indeksoitu tuontimäärä ja markkinaosuus

                  Maa

                  2012

                  2013

                  2014

                  Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                  Kiina

                  Tuontimäärä – Indeksi (2012 = 100)

                     100

                     75

                     99

                     109

                  Markkinaosuus

                     Indeksi (2012 = 100)

                     100

                     72

                     97

                     107

                                 Lähde:

                              Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta, toimenpiteiden kiertämistä koskeva viimeisin tutkimus, Eurostat.

                  (58)

                  Kuten johdanto-osan 53 kappaleessa kuvataan, tuonnin määrä Kiinasta laskettiin lisäämällä 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatu tuonnin määrä ja toimenpiteiden kiertämistä koskevasta viimeisestä tutkimuksesta saatu toimenpiteitä kiertämällä tuodun molybdeenilangan määrä. Koska viimeksi mainittuja tietoja oli käsiteltävä luottamuksellisina (8), edellä taulukossa 2 esitetyt tiedot on indeksoitu.

                  (59)

                  Näin laskettuna tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia. Se supistui huomattavasti vuonna 2013 (– 25 prosenttia) ja kasvoi vakaasti siitä lähtien (46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2013).

                  (60)

                  Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärä unioniin kasvoi enemmän kuin unionin kulutus. Sen vuoksi Kiinan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Markkinaosuuden suuntaus oli samansuuntainen kuin tuontimäärien: se pieneni 28 prosenttia vuonna 2013 ja kasvoi tutkimusajanjaksolla 46 prosenttia vuoteen 2013 verrattuna noudattaen vuonna 2013 tapahtunutta tuontimäärien laskua ja vuonna 2014 sekä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtunutta tuontimäärien kasvua.

                  (61)

                  Tuonnin määrän ja markkinaosuuden lasku vuonna 2013 oli seurausta toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanosta, joka johti siihen, että molybdeenilangan tuontia koskeva lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan hieman muutetun tuotteen tuontia Kiinasta (ks. johdanto-osan 3 kappale – alaviite 3).

                  (62)

                  Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus tarkastelujakson alussa oli merkittävää eli 15–35 prosenttia. Kuten johdanto-osan 48 kappaleessa mainitaan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat tarkastelujaksolla onnistuneet voimassa olevista tulleista huolimatta laajentamaan merkittävää markkinaosuuttaan 7 prosenttia, mikä johtuu pääasiassa toimenpiteiden kiertämisestä.

            3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta

                  (63)

                  Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, kuten johdanto-osan 38 kappaleessa selitetään, tuontihinnat määritettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan pohjalta ja niitä verrattiin tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin sekä Eurostatin tilastoihin. Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta:

                     Taulukko 3

                     Indeksoidut tuontihinnat
                      (*)

                              Maa

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Kiina

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 97

                                 89

                                 87

                                 Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                  (64)

                  Vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta laski koko ajan ja kaiken kaikkiaan 13 prosenttia.

            3.3   Hinnan alittavuus

                  (65)

                  Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia: yrityksen Plansee SE unionin markkinoilla veloittama keskimääräinen myyntihinta oikaistuna noudettuna lähettäjältä -tasolle sekä asianomaisesta maasta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettu keskimääräinen hinta, joka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatujen tietojen perusteella, kuten johdanto-osan 38 kappaleessa selitetään, polkumyyntitulli mukaan luettuna.

                  (66)

                  Kuten edellä johdanto-osan 39 kappaleessa mainitaan, Kiinasta unioniin vietyjä tuotelajeja ei voitu määrittää, koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Sen vuoksi vertailu tuotelajeittain ei ollut mahdollinen. Hintavertailu tehtiin keskimääräisten hintojen perusteella; hintoja oikaistiin tarvittaessa, kun niistä oli ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuotannonalan hypoteettisestä liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                  (67)

                  Vertailu osoitti, ettei tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintynyt hinnan alittavuutta. Kun voimassa oleva 64,3 prosentin suuruinen polkumyyntitulli vähennetään, alittavuuden marginaaliksi tulisi kuitenkin 25,9 prosenttia.

            3.4   Kolmansista maista tuleva tuonti

                  (68)

                  Kuten johdanto-osan 53 kappaleessa mainitaan, tarkastelujaksolla ei ollut tuontia muista maista kuin Kiinasta.

            4.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

      4.1   Yleiset huomautukset

                  (69)

                  Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

                  (70)

                  Komission käytettävissä olevat vahingon määrittämistä koskevat tiedostot erosivat makro- ja mikrotaloudellisista vahinkoindikaattoreista. Makrotaloudellisten indikaattoreiden osalta komissio saattoi käyttää Plansee SE:n kyselyvastausta ja toisen tiedossa olevan unionin tuottajan osalta tietoja, joita Plansee SE oli pyynnössään esittänyt. Mikrotaloudellisten indikaattoreiden osalta pyynnössä ei kuitenkaan ollut mitään tietoja toisen tuottajan tilanteesta ja koska tuottaja ei vastannut kyselylomakkeeseen, komission oli käytettävä Plansee SE:n kyselyvastauksessa olevia tietoja. Koska Plansee SE edusti 90:tä prosenttia unionin kokonaismyynnistä, komissio katsoi, että sen tarkistetut tiedot mikrotaloudellisista indikaattoreista antoivat selkeän käsityksen koko unionin tuotannonalan tilanteesta.

                  (71)

                  Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

                  (72)

                  Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

                  (73)

                  Molempien tietosarjojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

            4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

      a)   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                  (74)

                  Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 4

                     Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste unionin tuottajien osalta

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Tuotantomäärä

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 113

                                 102

                                 98

                              Tuotantokapasiteetti

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 98

                              Kapasiteetin käyttöaste

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 114

                                 105

                                 100

                                 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot.

                  (75)

                  Tuotantomäärä laski hieman eli 2 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tarkemmin sanottuna se kasvoi ensin 13 prosenttia vuoteen 2013 asti ja väheni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskeytyksettä yli 13 prosenttia vuoteen 2013 verrattuna.

                  (76)

                  Tuotantokapasiteetti laski vähitellen yhteensä 2 prosenttia tarkastelujakson aikana.

                  (77)

                  Sen seurauksena, että vuonna 2013 tuotannon määrä kasvoi ja tuotantokapasiteetti hieman pieneni, vuonna 2013 kapasiteetin käyttöaste kasvoi 14 prosenttia vuoteen 2012 verrattuna. Vuoden 2013 jälkeen kapasiteetin käyttöaste laski vuoden 2012 tasolle. Kaiken kaikkiaan kapasiteetin käyttöaste pysyi tarkastelujakson aikana vakaana.

            b)   Myyntimäärä ja markkinaosuus

                  (78)

                  Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 5

                     Myyntimäärä ja markkinaosuus unionin markkinoilla

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Myyntimäärä unionissa

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 113

                                 104

                                 100

                              Markkinaosuus

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 101

                                 98

                                 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot.

                  (79)

                  Unionin tuotannonalan kokonaismyynti unionin markkinoilla pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Unionin tuotannonalan myynti kasvoi 13 prosenttia vuoteen 2013 ja väheni sen jälkeen keskeytyksettä 12 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson alkuun asti, jolloin se oli vuoden 2012 tasolla. Unionin tuotannonalan kasvu vuonna 2013 oli pääasiassa seurausta toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanosta, joka johti siihen, että molybdeenilangan tuontia koskeva lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin koskemaan hieman muutetun tuotteen tuontia Kiinasta (ks. johdanto-osan 3 kappale – alaviite 3). Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi 9 prosenttia vuonna 2013. Sen jälkeen se pieneni keskeytyksettä 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2013. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 2 prosenttia.

            c)   Kasvu

                  (80)

                  Unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 2 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan myynti pysyi vakaana, mikä näkyi 2 prosentin markkinaosuuden menetyksenä.

            d)   Työllisyys ja tuottavuus

                  (81)

                  Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 6

                     Työllisyys ja tuottavuus unionin tuottajien osalta

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Työntekijöiden lukumäärä

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 95

                                 89

                                 88

                              Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 119

                                 115

                                 111

                                 Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot.

                  (82)

                  Unionin tuotannonalan työllisyys väheni tarkastelujaksolla 12 prosenttia ja tuottavuus kasvoi 11 prosenttia.

            e)   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

                  (83)

                  Tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinasta peräisin olevan molybdeenilangan tuonti unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoin. Kiinan osalta vahvistettu polkumyyntimarginaali oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana selvästi vähimmäistason yläpuolella, ks. johdanto-osan 41 kappale. Tämä ajoittui samaan aikaan kun tuonti Kiinasta kasvoi ja tuontihinnat laskivat, minkä johdosta kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi hieman verrattuna vuoteen 2012. Vaikka unionin tuotannonala hyötyi voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä ja pystyi näin suurelta osin säilyttämään markkinaosuutensa, suunta oli kuitenkin laskeva.

            4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

      a)   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

                  (84)

                  Unionin tuotannonalan (Plansee SE) keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 7

                     Keskimääräiset myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannus

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 95

                                 94

                                 94

                              Tuotannon yksikkökustannukset

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 84

                                 83

                                 84

                                 Lähde: Plansee SE:tä koskevat tiedot.

                  (85)

                  Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa laski 6 prosenttia tarkastelujakson aikana. Hintojen lasku johtui raaka-ainekustannusten laskusta ja unionin tuottajan yrityksistä vähentää kustannuksia.

                  (86)

                  Unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset laskivat vieläkin enemmän eli 16 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotantokustannusten lasku johtui pääasiassa raaka-ainekustannusten laskusta sekä edellä mainituista yrityksistä vähentää kustannuksia, kuten kustannuksia, jotka johtuivat raaka-aineiden hintojen vaihtelulta suojautumisesta.

            b)   Työvoimakustannukset

                  (87)

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 8

                     Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 103

                                 103

                                 Lähde: Plansee SE:tä koskevat tiedot.

                  (88)

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät suhteellisen vakaina tarkastelujaksolla, jonka aikana tapahtui vain vähäinen 3 prosentin nousu. Erityisesti keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 6 prosenttia vuonna 2013, minkä jälkeen ne pienenivät 2 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoteen 2013 verrattuna.

            c)   Varastot

                  (89)

                  Varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 9

                     Varastot

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Loppuvarastot

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 140

                                 115

                                 46

                              Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 124

                                 112

                                 47

                                 Lähde: Plansee SE:tä koskevat tiedot.

                  (90)

                  Varastot edustivat vain hyvin pientä osaa kokonaistuotannosta tarkastelujaksolla. Sen vuoksi varastoja ei pidetty merkityksellisenä arvioitaessa unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

            d)   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

                  (91)

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 10

                     Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                              Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 512

                                 509

                                 463

                              Kassavirta (euroa)

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 393

                                 333

                                 301

                              Investoinnit (euroa)

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 3 360

                                 0

                                 0

                              Investointien tuotto

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 403

                                 375

                                 338

                                 Lähde: Plansee SE:tä koskevat tiedot.

                  (92)

                  Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonalan kannattavuus nousi merkittävästi tarkastelujakson aikana. Se oli suurimmillaan vuonna 2013, minkä jälkeen se laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten johdanto-osan 85–86 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalan kannattavuuden nousu johtui pääasiassa raaka-ainekustannusten laskusta ja kustannusten leikkaamista koskevista tehokkaista liiketoimintapäätöksistä.

                  (93)

                  Nettokassavirta on unionin tuottajan kyky rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta kasvoi noin kolminkertaiseksi tarkastelujaksolla. Kassavirran merkittävä kasvu johtui pääasiassa edellä johdanto-osan 92 kappaleessa selitetystä kannattavuuden merkittävästä kasvusta.

                  (94)

                  Investoinnit kasvoivat huomattavasti vuonna 2013 ja laskivat seuraavina vuosina nollaan. Unionin tuottaja teki vuonna 2013 merkittäviä investointeja koneiden ja laitteiden korvaamiseksi eikä muita investointeja tehty seuraavina vuosina.

                  (95)

                  Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Samankaltaisen tuotteen tuotantoon ja myyntiin liittyvä investointien tuotto lisääntyi tarkastelujaksolla. Tarkemmin sanottuna se lisääntyi vuonna 2013 ja väheni hieman eli 16 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoteen 2013 verrattuna.

            4.4   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

                  (96)

                  Indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, paranivat tarkastelujakson aikana Tämä kehitys johtui pääasiassa raaka-ainekustannusten laskusta ja kustannusten leikkaamiseksi tehdyistä tehokkaista liiketoimintaa koskevista päätöksistä.

                  (97)

                  Toisaalta eräät keskeiset vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste ja myyntimäärä pysyivät suhteellisen vakaina tai kehittyivät tarkastelujakson aikana kielteiseen suuntaan. Erityisesti tuotantomäärä, tuotantokapasiteetti ja markkinaosuus pienenivät hieman eli 2 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi tarkastelujaksolla hieman eli 1 prosentin. Myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa pysyi vakaana. Työllisyys laski 12 prosenttia.

                  (98)

                  Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

            5.   Vahingon toistumisen todennäköisyys

                  (99)

                  Kuten johdanto-osan 41 ja 83 kappaleessa todetaan, Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja on erittäin todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta (ks. 51 kappale).

                  (100)

                  Hinnan alittavuutta ei todettu tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, mutta kun voimassa oleva polkumyyntitulli vähennetään, alittavuuden marginaali on noin 26 prosenttia, kuten johdanto-osan 67 kappaleessa selitetään. Tämän perusteella voidaan olettaa, että kiinalaisen tuonnin hinnat todennäköisesti alittavat merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat, jos polkumyyntitullit kumottaisiin. Kun otetaan huomioon johdanto-osan 48 ja 50 kappaleessa kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus, polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kasvu on todennäköistä. Voidaan olettaa, että jos tämä tuonnin kasvu tapahtuisi merkittävästi unionin tuotannonalan myyntihinnat alittavilla hinnoilla, se todennäköisesti aiheuttaisi hintojen laskupainetta unionin markkinoilla. Molybdeenilanka on laadun osalta melko homogeeninen tuote. Hintataso on sen vuoksi tärkeä tekijä päätettäessä siitä, ostetaanko tuotetta unionin tuottajilta vai kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Lisäksi Kiinasta peräisin olevan tuonnin äkillinen lasku toisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanon jälkeen vuonna 2013, kuten johdanto-osan 79 kappaleessa selitetään, osoittaa, että asiakkaat saattavat helposti siirtyä sen toimittajan asiakkaiksi, jolla on kilpailukykyisin hinta (eli kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta unionin tuottajille). Unionin tuotannonalan on silloin todennäköisesti pakko joko alentaa myyntihintojaan kannattavuuden kustannuksella tai pidettävä myyntihinnat tasolla, joka todennäköisesti johtaa myynnin ja markkinaosuuden menetykseen kiinalaisten viejien hyväksi. Viime kädessä se johtaisi tappioihin ja siihen, että unionin markkinoita hallitsisi Kiinasta peräisin oleva tuonti.

                  (101)

                  Kuten johdanto-osan 44 kappaleessa mainitaan, Kiinan käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arviolta 2 650 tonnia, joka oli useita kertoja suurempi kuin unionin kulutus samalla jaksolla. Vaikka osa tästä käyttämättömästä kapasiteetista käytettäisiin Kiinassa mahdollisesti lisääntyvään kotimaiseen kulutukseen, on odotettavissa, että käyttämätöntä kapasiteettia jäisi unioniin suuntautuvaa vientiä varten reilusti.

                  (102)

                  Kun otetaan huomioon edellä mainitut olosuhteet ja johdanto-osan 48 ja 50 kappaleessa kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus, on erittäin todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat lisäävät huomattavasti tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

                  (103)

                  Tässä skenaariossa unionin tuotannonala menettää todennäköisesti myyntiä ja markkinaosuutta merkittävästi. Tämä vähentäisi myös kapasiteetin käyttöastetta ja voittoa, mikä johtaisi lopulta tappioihin. Tämän seurauksena on todennäköistä, että unionin markkinoita hallitsisi Kiinasta peräisin oleva tuonti.

                  (104)

                  Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että vahingon toistuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

            E.   UNIONIN ETU

                  (105)

                  Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

                  (106)

                  Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                  (107)

                  Tämän perusteella komissio tutki, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja vahingon uhka todennäköisesti toistuu.

            1.   Unionin tuotannonalan etu

                  (108)

                  Tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                  (109)

                  Unionin tuotannonala osoittautui rakenteellisesti elinkelpoiseksi. Se on toteuttanut huomattavia ponnisteluja tuotantoprosessin rationalisoimiseksi ja kilpailukykynsä parantamiseksi, mikä on johtanut tuottavuuden nousuun (11 prosenttia), tuotantokapasiteetin supistumiseen (2 prosenttia) ja tuotantokustannusten laskuun (16 prosenttia).

                  (110)

                  Jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja heikentäisi unionin tuotannonalan tilannetta. Se aiheuttaisi todennäköisesti markkinaosuuden menetystä ja kiinalaisen tuonnin aiheuttamista hintapaineista johtuvaa myyntihintojen laskua. Samalla kapasiteetin käyttöasteen pieneneminen lisäisi unionin tuotannonalan keskimääräisiä kustannuksia. Tämä johtaisi erittäin todennäköisesti unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen vakavaan heikkenemiseen.

                  (111)

                  Tämän perusteella komission päätelmänä on, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

            2.   Tuojien/kauppiaiden etu

                  (112)

                  Kuten johdanto-osan 12 kappaleessa mainitaan, yksikään tuoja ei toiminut yhteistyössä eikä ilmoittautunut tässä tutkimuksessa. Yhdeltä alkuperäisessä tutkimuksessa mukana olleelta tuojalta kerätyt todisteet osoittivat kuitenkin, että kokonaisvaikutus yrityksen koko liiketoimintaan olisi vähäinen. Tästä syystä ei ollut mitään viitteitä siitä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti tuojiin ja etteivät myönteiset vaikutukset olisi kielteisiä suuremmat.

            3.   Käyttäjien etu

                  (113)

                  Yhdeksästä menettelyn vireillepanon jälkeen ilmoittautuneesta käyttäjästä viisi vastasi kyselyyn. Yhden näistä viidestä yrityksestä katsottiin osallistuneen kiertämiskäytäntöihin, kuten viimeisimmässä vuonna 2015 tehdyssä toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa ja johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan. Kyseisen yrityksen kyselyvastauksen perusteella oli selvää, että tämä yritys ei käyttänyt tarkasteltavana olevaa tuotetta, vaan toi hieman muunnettua Kiinasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, joka ei kuulu tätä tutkimusta koskevassa vireillepanoilmoituksessa olevan tuotekuvauksen piiriin, ja että sen todettiin kiertävän voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä vasta, kun tämä tutkimus oli pantu vireille. Näin ollen sen vastauksia ei otettu huomioon tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa.

                  (114)

                  Yksikään jäljelle jäävistä neljästä yhteistyössä toimineesta käyttäjästä ei tuonut tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinasta, vaan osti samankaltaista tuotetta unionin tuotannonalalta. Kaksi näistä yrityksistä on pinnoiteyrityksiä. Kolmas yritys on autonvalmistaja, joka tuottaa vaihdelaatikoita itse valmistamiinsa autoihin. Neljäs yritys tuottaa autojen osia. Viimeksi mainitun yrityksen toimittamat tiedot olivat puutteellisia, eikä niitä sen vuoksi voitu käyttää. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikkien käyttäjien toiminta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavaa. Yksikään näistä neljästä käyttäjästä ei esittänyt mitään huomautuksia voimassa olevien toimenpiteiden jatkamista vastaan.

                  (115)

                  Tämän perusteella ja ottaen huomioon alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt päätelmät, on odotettavissa, että toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittävää kielteistä vaikutusta käyttäjiin, eikä sen vuoksi ole pakottavia syitä päätellä, ettei voimassa olevien toimenpiteiden jatkaminen olisi unionin edun mukaista.

                  (116)

                  Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että koska molybdeenilangan raaka-aineen hinta oli tarkastelujaksolla laskenut merkittävästi, lasku olisi otettava voimassa olevaa polkumyyntitullia laskettaessa huomioon. Lisäksi sama osapuoli väitti, että voimassa olevan polkumyyntitullin säilyttäminen tilanteessa, jossa raaka-aineen hinta on laskenut huomattavasti, on vääristävä tekijä sellaisten unionin käyttäjien kannalta, joiden liiketoimintamalli perustuu kiinalaiseen molybdeenilankaan

                  (117)

                  Ensiksi on korostettava, että molybdeenilangan raaka-aineen hinta on otettu asianmukaisesti huomioon. Raaka-aineen hinnan merkittävän laskun myönnettiin olleen yksi määräävistä tekijöistä unionin tuotannonalan tuotantokustannusten laskussa (ks. johdanto-osan 86 kappale) ja kannattavuuden nousussa (ks. johdanto-osan 92 kappale). Toiseksi on huomattava, että tämän tutkimuksen tarkoituksena oli tutkia, olisiko voimassa oleva polkumyyntitulli kumottava vai pidettävä voimassa 11 artiklan 2 ja 5 kohdan mukaisesti, eikä muuttaa polkumyyntitullia. Kolmanneksi voimassa olevan polkumyyntitullin on tarkoitus taata tasapuoliset toimintaedellytykset sekä kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille että unionin tuotannonalalle. Vaikka raaka-aineen hinnan kehityksellä (sekä nousulla että laskulla) on vaikutusta kustannuksiin ja sen myötä molybdeenilangan tuottajien hinnoittelupolitiikkaan, sillä ei ole vaikutusta polkumyyntitullin määrään sellaisenaan. Näin ollen, kuten johdanto-osan 114 kappaleessa selitetään, raaka-aineiden hintojen laskulla ei ole vääristävää vaikutusta käyttäjiin, koska ne voivat päättää, ostavatko ne kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta vai unionin tuotannonalalta. Lopuksi, kuten johdanto-osan 114 kappaleessa selitetään, kaikkien käyttäjien havaittiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana olleen kannattavia. Näin ollen vaatimus hylättiin.

            4.   Unionin etua koskevat päätelmät

                  (118)

                  Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinasta tulevaa tuonti koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

            F.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

                  (119)

                  Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella polkumyyntitoimenpiteet on tarkoitus pitää voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.

                  (120)

                  Edellä olevista näkökohdista seuraa, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen molybdeenilankojen tuonnissa asetuksella (EY) N:o 511/2010 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltaminen olisi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti pidettävä voimassa.

                  (121)

                  Näin ollen olisi pidettävä voimassa myös Kiinasta peräisin olevaan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin sovellettavien toimenpiteiden laajentaminen koskemaan ensiksi Malesiasta lähetettyjen molybdeenilankojen tuontia (9) ja toiseksi Kiinasta peräisin olevan sellaisen molybdeenilangan tuontia, jossa on vähintään 97 prosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm (10), ja kolmanneksi sellaisen molybdeenilangan tuontia, jossa on vähintään 97 prosenttia molybdeenia, jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,0 mm mutta enintään 11,0 mm.

                  (122)

                  Tämä asetus on asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukainen,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa, tällä hetkellä CN-koodiin ex 8102 96 00 (Taric-koodit 8102960011 ja 8102960019) kuuluvaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 mm mutta enintään 4,0 mm.
      2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 64,3 prosenttia.
      3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
      2 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 28 päivänä kesäkuuta 2016.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

         (2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 511/2010, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 150, 16.6.2010, s. 17).

         (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 14/2012, annettu 9 päivänä tammikuuta 2012, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan tiettyjen Malesiasta lähetettyjen molybdeenilankojen tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia, sekä tutkimuksen päättämisestä Sveitsistä lähetetyn tuonnin osalta (EUVL L 8, 12.1.2012, s. 22).

         (4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 871/2013, annettu 2 päivänä syyskuuta 2013, täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnille määrätyn lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä (EUVL L 243, 12.9.2013, s. 2).

         (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 2015/1952, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan molybdeenilangan, jossa on vähintään 99,95 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 1,35 millimetriä mutta enintään 4,0 millimetriä, tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 511/2010 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa molybdeenilankaa, jossa on vähintään 97 painoprosenttia molybdeenia ja jonka poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 4,00 millimetriä mutta enintään 11,0 millimetriä (EUVL L 284, 30.10.2015, s. 100).

         (6)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 371, 18.10.2014, s. 19).

         (7)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien molybdeenilankojen tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 194, 12.6.2015, s. 4).

         (8)  Ainoastaan yksi vientiä harjoittava tuottaja toimi yhteistyössä viimeisimmässä kiertämistä koskevassa tutkimuksessa. Näin ollen kaikki arkaluonteisiin tietoihin liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava tai annettava tietyllä vaihteluvälillä.

         (*)  Keskimääräiset hinnat eivät sisällä voimassa olevia polkumyyntitulleja.

         (9)  Katso alaviite 3.

         (10)  Katso alaviite 4.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1135/2013, annettu 7 päivänä marraskuuta 2013 , erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Prosciutto Toscano (SAN))

text:
               13.11.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 302/29

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1135/2013,
   annettu 7 päivänä marraskuuta 2013,
   erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Prosciutto Toscano (SAN))
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti käsitellyt Italian esittämän pyynnön, joka koski komission asetuksen (EY) N:o 1263/96 (2), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 777/2010 (3), nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Prosciutto Toscano” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

               (2)

               Hakemuksen tarkoituksena on muuttaa eritelmää siten, että Prosciutto Toscanon valmistuksessa ei enää sallita lisäaineiden tai säilöntäaineiden käyttöä.

               (3)

               Komissio on käsitellyt kyseessä olevan muutoksen ja katsonut sen olevan perusteltu. Koska muutos on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti vähäinen, komissio voi hyväksyä sen ilman kyseisen asetuksen 50, 51 ja 52 artiklassa vahvistettua menettelyä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan suojatun alkuperänimityksen ”Prosciutto Toscano” eritelmä tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.
   2 artikla
   Konsolidoitu yhtenäinen asiakirja, joka sisältää eritelmän tärkeimmät kohdat, on tämän asetuksen liitteessä II.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2013.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         Dacian CIOLOȘ

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 19.

      (3)  EUVL L 233, 3.9.2010, s. 11.

      LIITE I
      Hyväksytään suojatun alkuperänimityksen ”Prosciutto Toscano” eritelmän muutos seuraavasti:
      Prosciutto Toscanon valmistuksessa ei enää sallita lisäaineiden tai säilöntäaineiden käyttöä. Prosciutto Toscanon perinteisen menetelmän mukaisella valmistuksella taataan, ettei tällaisia aineita esiinny tuotteessa. Erityisesti nitriittien ja nitraattien käyttökiellolla varmistetaan, että Prosciutto Toscanon valmistuksessa noudatetaan mahdollisimman pitkälle perinteistä menetelmää ja estetään lisäaineiden ja säilöntäaineiden (E251 – E252) esiintyminen lopputuotteessa.

      LIITE II

         Konsolidoitu yhtenäinen asiakirja

      Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta 20 päivänä maaliskuuta 2006 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 510/2006 (1)

         ”PROSCIUTTO TOSCANO”

      EY-nro: IT-PDO-0317-01009–2.7.2012

         SAN () SAN (X)

      1.   Nimi

      Prosciutto Toscano
      2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa

      Italia
      3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

      3.1   Tuotelaji

                  Luokka 1.2

                  Lihavalmisteet (kuumennetut, suolatut, savustetut jne.)

            3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

      Kulutukseen saatettaessa Prosciutto Toscano -kinkulla on seuraavat fysikaaliset, aistinvaraiset, kemialliset ja fysikaalis-kemialliset ominaisuudet: muodoltaan pyöreähkö, yläosastaan kaareva, koska lihaskudos ulottuu enintään 8 cm reisiluun pään yli; paino on 8–9 kg ja aina vähintään 7,5 kg; leikattaessa lihan väri vaihtelee voimakkaan punaisesta vaaleanpunaiseen, lihaskudoksen sisäistä rasvaa esiintyy vähäisessä määrin; nahanalainen rasva on puhtaanvalkoista, ja siinä on hieman punertavia juovia; rasva on tiivistä, vailla kerrosten välisiä halkeamia, ja tiukasti kiinni lihaskudoksessa. Prosciutto Toscano voidaan saattaa markkinoille enintään 30 kuukauden kuluessa siitä, kun tuoreiden kinkkujen jalostus aloitettiin. Prosciutto Toscano voidaan saattaa markkinoille myös luuttomaksi leikattuna, eri muotoisina ja kokoisina annospaloina tai viipaloituna.
      Maku on hienostuneen maukas ja aromi voimakas ja perinteisten jalostus- ja kypsytysmenetelmien ansiosta tuotteelle ominainen.
      Tuotteen fysikaalis-kemialliset ominaisuudet ovat seuraavat:

                  Suola (NaCl)

                  %

                  enintään 8,3

                  Lihaskudoksen kosteuspitoisuus

                  %

                  enintään 61,0

                  Proteiinien hajoamisindeksi

                  %

                  enintään 30,0

            3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

      Prosciutto Toscano -kinkun valmistukseen käytettävien tuoreiden takajalkojen on oltava peräisin sioista, jotka ovat syntyneet, kasvatettu ja teurastettu tämän asiakirjan 4 kohdassa määritellyllä alueella. Sikojen on oltava vähintään 160 kg:n (+/– 10 %) painoisia ja yli yhdeksän kuukauden ikäisiä. Prosciutto Toscano tuotetaan puhdasrotuisten painavien sikojen tai perinteisistä perusroduista Large White ja Landrace jalostettujen sikojen tuoreista kinkuista. Tuoreen viimeistellyn kinkun on painettava vähintään 11,8 kg.
      3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

      Käytettävät rehut, jotka kuuluvat niin ikään alakohtaisen yhdennetyn järjestelmän soveltamisalaan, ovat pääosin peräisin rajatulta alueelta, joka vastaa tämän yhtenäisen asiakirjan 4 kohdassa määriteltyä sikojen kasvatusaluetta.
      3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

      Prosciutto Toscanon erityisten valmistusvaiheiden (suolaus, kuivatus, rasvalla voitelu ja kypsytys) on tapahduttava perinteisellä tuotantoalueella, joka käsittää Toscanan alueen kokonaisuudessaan.
      3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

      Prosciutto Toscano voidaan saattaa markkinoille luuttomaksi leikattuna, annospaloina tai viipaloituna, ja tuotteeseen on pitänyt tehdä vaadittavat merkinnät. Kaikki edellä mainitut tarjontamuodot on pidettävä kaupan asianmukaisissa, elintarvikekäyttöön soveltuvissa ja asianmukaisesti sinetöidyissä pakkauksissa tai kääreissä. Prosciutto Toscanon viipaloinnin ja pakkaamisen on tapahduttava kypsytyksen päätyttyä 4 kohdassa mainitulla tuotantoalueella, jotta voidaan taata viipaloitavaksi tarkoitetun tuotteen poikkeavien kypsytysaikojen noudattaminen ja 3.2 kohdassa kuvattujen, viipaleiden kosteuspitoisuuteen sekä lihas- ja rasvakudokseen liittyvien ominaisuuksien säilyminen. Mahdollisuus säilyttää viipaloitavaksi tai luuttomiksi paloiksi leikattavaksi tarkoitettuja kinkkuja määrittelemättömiä aikoja eritelmän määräyksistä poikkeavissa olosuhteissa saattaisi johtaa Prosciutto Toscanon perinteisesti tunnettujen ominaisuuksien haitalliseen muuttumiseen, kuten homeen muodostumiseen, proteiinien epätavalliseen hajoamiseen ja sen seurauksena proteiinien hajoamisindeksin muuttumiseen tai rasvan eltaantumiseen, joka voi aiheuttaa kuluttajien perinteisistä arvostuksista poikkeavia hajuja ja makuja. Myös lihan ja rasvan joutuminen kosketukseen ilman kanssa ennen pakkaamista voi aiheuttaa pinnan voimakasta hapettumista ja siitä johtuvaa lihan ruskettumista, lihaskudoksen pintakerroksen kuivumista tai – kun on kyse altistumisesta liialliselle kosteudelle – lihakudoksen löystymistä.
      3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

      Suojattu alkuperänimitys ”Prosciutto Toscano” on merkittävä selkein lähtemättömin kirjaimin, jotka erottuvat selvästi muista etiketissä olevista tiedoista, ja välittömästi sen jälkeen on oltava teksti ”Denominazione di Origine Protetta” (suojattu alkuperänimitys) tai kirjainlyhenne ”D.O.P.” (SAN). Etiketissä ei saa olla mitään muita luokituksia, joita ei ole tässä mainittu. Nimiin, toiminimiin tai yksityisiin tuotemerkkeihin viittaavat merkinnät ovat sallittuja, kunhan ne eivät ole luonteeltaan mainostavia tai omiaan johtamaan kuluttajaa harhaan. Myös sikatilojen nimien merkitseminen on sallittua, edellyttäen että tuotteen raaka-aine on kokonaan peräisin kyseisiltä tiloilta.
      4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

      Prosciutto Toscanon tuotantoon tarkoitettujen sikatilojen on sijaittava Lombardian, Emilia Romagnan, Marchen, Umbrian, Lazion tai Toscanan alueilla. Prosciutto Toscano valmistetaan, viipaloidaan ja pakataan perinteisellä tuotantoalueella, joka käsittää Toscanan alueen kokonaisuudessaan.
      5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

      5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys

      Ympäristötekijät liittyvät läheisesti tuotantoalueen erityispiirteisiin, viileisiin runsasvetisiin laaksoihin ja metsäisiin kukkuloihin, jotka vaikuttavat ratkaisevasti ilmastoon ja lopputuotteen ominaisuuksiin. Prosciutto Toscanon paikallinen tuotanto perustuu rajatun pienalueen olosuhteisiin. Muotonsa ja maantieteellisten erityispiirteidensä vuoksi Toscanan alue on omiaan korkealaatuisten kinkkujen tuotantoon. Myös naapurialueista selvästi poikkeava ilmasto soveltuu ihanteellisesti tuotteen kypsytykseen. Se lujittaa osaltaan yhteyttä ympäristön ja alueen tyypillisten tuotteiden, kuten viinin, oliiviöljyn, juustojen ja luonnollisesti myös kinkun, välillä mahdollistamalla hitaan ja luonnollisen kypsymisen. Tuotteen viimeistelyssä ja suolaamisessa noudatetaan menetelmiä, jotka ovat kehittyneet juuri tällaisen ympäristön ja inhimillisen toiminnan tuloksena ja soveltuvat siten erityisen hyvin vallitseviin ympäristöolosuhteisiin. Nämä menetelmät ovat säilyneet näihin päiviin asti ja vaikuttavat merkittävällä tavalla 3.2 kohdassa kuvattuihin Prosciutto Toscanon ominaisuuksiin.
      5.2   Tuotteen erityisyys

      Prosciutto Toscano erottuu muista tuotteista sille ominaisen tuoksuvan aromin sekä hienostuneen ja maukkaan makunsa ansiosta.
      Prosciutto Toscano on raakakypsytetty kinkku, jonka suolauksen ja kaupan pitämisen välisen kypsytysajan on oltava vähintään 10 kuukautta, kun kinkun lopullinen paino on 7,5–8,5 kg, ja 12 kuukautta, kun paino on yli 8,5 kg. Viipaloitavaksi tarkoitettua Prosciutto Toscano -kinkkua on kypsytettävä kaksi kuukautta edellä mainittuja aikoja pitempään, toisin sanoen vähintään 12 kuukautta, kun paino on 7,5–8,5 kg, ja vähintään 14 kuukautta, kun paino on yli 8,5 kg.
      5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

      Tuotantoalueen ilmasto soveltuu ihanteellisesti erittäin korkealaatuisten maataloustuotteiden valmistukseen. Se on tuotteen kypsytyksen kannalta suotuisa ja antaa sille leimansa. Historia osoittaa maataloustuotteiden tuotannon ja jalostuksen sekä asianomaisten alueiden välisen voimakkaan ja tiiviin yhteyden, joka on kehittynyt ja vakiintunut vuosisatojen kuluessa sosiaalisten, taloudellisten ja tuotannollisten tekijöiden sekä inhimillisen kokemuksen myötä. Raaka-aineen alkuperäalueen maantieteelliset ja ympäristölliset tekijät sekä kotieläintalouden käytänteet ovat pysyneet pitkälti muuttumattomina ja omaleimaisina. Kyseisen alueen karjatalouden kehittyminen on yhteydessä laajamittaiseen viljanviljelyyn ja jalostusmenetelmiin, jotka ovat edistäneet suuntautumista erityisesti sikatalouteen.
      Tuotteen jalostaminen tapahtuu vieläkin rajatummalla alueella, jonka ympäristöön, ilmastoon ja inhimillisiin tekijöihin liittyvät näkökohdat muodostavat yhdessä ainutlaatuisen kokonaisuuden, joka on mahdollistanut SAN-tuotteen ”Prosciutto Toscano” perinteisten ja erityisten jalostusmenetelmien kehittämisen ja vakiinnuttamisen. Tuotteelle tunnusomaiset aromi ja maku on saatu noudattamalla erityisiä jalostusmenetelmiä, joita on säännelty 1400-luvulta asti. Näiden menetelmien mukaisesti tuote viimeistellään erityisellä tavalla siten, että sen muoto on kaareva ja heti sorkan yläpuolelta lähtevä leikkauspinta on V:n muotoinen, minkä ansiosta liha kuivuu tehokkaammin ja tasaisemmin suolauksen aikana. Kuivasuolauksessa käytetään suolaa, pippuria ja luonnollisia kasviperäisiä aromeja. Kinkut voidellaan sianrasvasta, pippurista sekä luonnollisista kasviperäisistä aromiaineista tehdyllä tahnalla ja kypsytetään lopuksi olosuhteissa, jotka tuotantoalueen ympäristötekijöiden ansiosta soveltuvat ihanteellisesti kypsytykseen. Pitkä kypsytysprosessi, jonka aikana kinkut altistuvat luonnolliselle kosteudelle ja jossa suolaamisen ja rasvalla voitelun aikana käytetään paikallisen tavan mukaan pippuria ja luontaisia aromeja, saavat aikaan Prosciutto Toscanolle ominaiset miellyttävän aromin ja hienostuneen maukkaan maun.

         Eritelmän julkaisutiedot

      (Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)
      Eritelmän täydellinen teksti on saatavissa internetosoitteessa
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      tai menemällä suoraan maa- ja metsätalousministeriön kotisivulle (www.politicheagricole.it) ja valitsemalla ensin ”Qualità e sicurezza” (ylhäällä oikealla) ja sen jälkeen ”Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE”.

         (1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1151/2012 (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1833, annettu 25 päivänä syyskuuta 2017, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Capón de Vilalba (SMM))

text:
               10.10.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 260/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1833,
   annettu 25 päivänä syyskuuta 2017,
   nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin (Capón de Vilalba (SMM))
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Espanjan hakemus nimityksen ”Capón de Vilalba” rekisteröimiseksi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (2)

               Koska komissiolle ei ole toimitettu vastaväitteitä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisesti, nimitys ”Capón de Vilalba” olisi rekisteröitävä,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Rekisteröidään nimitys ”Capón de Vilalba” (SMM).
   Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (3) liitteessä XI mainitun luokan 1.1 ”Tuore liha (ja muut eläimenosat)” tuotteeseen.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 25 päivänä syyskuuta 2017.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Phil HOGAN

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUVL C 188, 14.6.2017, s. 26.

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).