title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1759, annettu 27 päivänä syyskuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

text:
               28.9.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 250/34

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1759,
   annettu 27 päivänä syyskuuta 2017,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1175/2005 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin paljoustullin muodossa, joka oli 6,30 euroa tonnilta yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta ja 8,10 euroa tonnilta toisen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille oli myönnetty yksittäinen tulli, ja 56,40 euroa tonnilta kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

               (2)

               Elokuussa 2011 toteutetun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’edellinen toimenpiteiden voimassaolon tarkastelu’, seurauksena toimenpiteiden voimassaoloa jatkettiin viideksi vuodeksi neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 831/2011 (3).

         1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

               (3)

               Julkaistuaan ilmoituksen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (4) komissio vastaanotti 12 päivänä toukokuuta 2016 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön, jäljempänä ’pyyntö’, näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille.

               (4)

               Tarkastelupyynnön jätti Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Saksa, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, joka on bariumkarbonaatin ainoa tuottaja unionissa ja edustaa 100:a prosenttia kaikesta unionin tuotannosta. Pyyntö perustui siihen, että lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.

         1.3   Vireillepano

               (5)

               Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 18 päivänä elokuuta 2016 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (5).

         1.4   Asianomaiset osapuolet

               (6)

               Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen pyynnön lähettäjälle, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

               (7)

               Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulluksi tulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.

         1.5   Vertailumaa

               (8)

               Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti Kiinasta peräisin olevan tuonnin osalta asianomaisille osapuolille, että se aikoo käyttää Intiaa perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisena markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, ja pyysi niitä kommentoimaan valintaa. Asiasta ei esitetty huomautuksia.

               (9)

               Komissio otti yhteyttä Intian viranomaisiin ja bariumkarbonaatin tiedossa oleviin tuottajiin Intiassa ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä. Yksikään intialainen tuottaja ei tehnyt yhteistyötä toimittamalla pyydetyt tiedot.

               (10)

               Samanaikaisesti komissio pyysi muiden mahdollisten vertailumaiden tiedossa olevia tuottajia yhteistyöhön ja oli myös yhteydessä asianomaisiin viranomaisiin Brasiliassa, Iranissa, Korean tasavallassa ja Yhdysvalloissa ja pyysi niitä toimittamaan sellaisten tuottajajärjestöjen ja tuottajien nimet ja osoitteet, joiden ne tietävät tuottavan ja myyvän bariumkarbonaattia markkinoillaan. Yksikään näistä maista peräisin oleva tuottaja ei kuitenkaan ollut halukas yhteistyöhön.

         1.6   Otanta

               (11)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

         Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

               (12)

               Koska Kiinassa toimii ilmeisen paljon vientiä harjoittavia tuottajia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otannan käyttöä.

               (13)

               Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

               (14)

               Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei ilmaissut kiinnostustaan. Otanta ei näin ollen ollut tarpeen.

         Tuojia koskeva otanta

               (15)

               Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin ja pyysi niitä toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

               (16)

               Kuusi tuojaa ilmoittautui ja toimitti komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.

               (17)

               Tuojien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti olla valitsematta otosta ja lähetti kyselylomakkeen kaikille kuudelle ilmoittautuneelle tuojalle. Yksikään näistä tuojista ei kuitenkaan vastannut, kuten johdanto-osan 19 kappaleesta käy ilmi.

         1.7   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

               (18)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet ainoalle unionin tuottajalle, mainituille kuudelle tuojalle ja 86 käyttäjälle, jotka ilmoittautuivat komissiolle, kaikille neljälle tiedossa olleelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja 20:lle tiedossa olleelle tuottajalle mahdollisissa vertailumaissa (18 Intiassa, 1 Iranissa ja 1 Yhdysvalloissa).

               (19)

               Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin ainoalta unionin tuottajalta ja 15 käyttäjältä. Yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tai mahdollisten vertailumaiden tuottaja ei tehnyt yhteistyötä. Vastauksia ei saatu myöskään tuottajilta, jotka ensin ilmoittautuivat komissiolle (ks. johdanto-osan 16 kappale).

               (20)

               Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           Unionin tuottaja

                                       —

                                       Solvay & CPC Barium Strontium GmbH & Co. KG, Saksa

                           Käyttäjät

                                       —

                                       Esmalglass, S.A.U, Villareal, Espanja

                                       —

                                       Torrecid, S.A, L'Alcora, Espanja

                                       —

                                       BorsodChem Zrt, Kazincbarcika, Unkari

         1.8   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (21)

               Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2015 ja 30 päivän kesäkuuta 2016 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2013 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         1.9   Ilmoittaminen osapuolille

               (22)

               Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella lopulliset polkumyyntitoimenpiteet oli tarkoitus pitää voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.

         2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

               (23)

               Tarkasteltavana oleva tuote on CN-koodin ex 2836 60 00 (Taric-koodi 2836600010) bariumkarbonaatti, jonka strontiumpitoisuus on suurempi kuin 0,07 painoprosenttia ja rikkipitoisuus suurempi kuin 0,0015 prosenttia, joko jauheena, puristettuina rakeina tai kalsinoituina rakeina.

               (24)

               Bariumkarbonaattia käytetään raaka-aineena useilla aloilla. Pääasiassa fritin ja lasitteen, tiilten ja laattojen ja erityistarkoituksiin käytettävän lasin tuotannossa sekä kemianteollisuudessa.

         2.2   Samankaltainen tuote

               (25)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

                           —

                           tarkastelun kohteena oleva tuote;

                           —

                           Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; ja

                           —

                           unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

               (26)

               Komission päätelmänä oli, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   3.1   Alustavat huomautukset

               (27)

               Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla polkumyyntiä ja johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

               (28)

               Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä. Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että perusasetuksen 18 artiklassa ilmoitetun mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidaan käyttää kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan tapauksessa, jotta voidaan määrittää, esiintyykö polkumyyntiä tällä hetkellä ja onko todennäköistä, että polkumyynti jatkuu tai toistuu. Komissio ei saanut Kiinan viranomaisilta mitään huomautuksia tai pyyntöä kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan käytöstä tätä varten.

               (29)

               Tämän perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin esiintymisestä sekä polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin ja erityisesti seuraaviin:

                           i)

                           pyyntöön sisältyvät tiedot,

                           ii)

                           Eurostatin tilastotiedot sekä jäsenvaltioiden komissiolle perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot (14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta),

                           iii)

                           julkisesti saatavilla olevat Kiinan vientitilastot ja COMTRADE-tietokanta (6), ja

                           iv)

                           julkisesti saatavilla olevat tiedot (7).

         3.2   Polkumyynti

   3.2.1   Vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa

   3.2.1.1   Normaaliarvo

               (30)

               Kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin markkinatalouskohtelu alkuperäisessä tutkimuksessa. Yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi näiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta normaaliarvo määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

               (31)

               Normaaliarvo määritettiin sen perusteella, mitkä ovat Kiinan vientitilastotietokannassa ilmoitetut Kiinan vientihinnat muihin kolmansien maiden markkinoille, joilla ei ole voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä, perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (32)

               Tämä katsottiin sopivimmaksi menetelmäksi sen takia, ettei muita tietoja ollut saatavilla yhteistyön puuttumisen vuoksi.

         3.2.1.2   Vientihinnat

               (33)

               Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet halukkaita yhteistyöhön, vientihinta perustui 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietoihin tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä unioniin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana niiden kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimesta, joille oli alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelu.

         3.2.1.3   Vertailu

               (34)

               Komissio vertasi normaaliarvoa ja edellä esitetyn mukaisesti vahvistettua vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi vientihintaa ja normaaliarvoa oikaistiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin merirahti- ja maakuljetuskustannusten sekä käsittelykustannusten osalta niin pyynnössä annettujen tietojen kuin julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

         3.2.1.4   Polkumyyntimarginaali

               (35)

               Komissio vertasi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja edellä tarkoitettua painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

               (36)

               Vertailun perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla, tullaamattomana, oli noin 30 prosenttia Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd.:n osalta ja noin 20 prosenttia Zaozhuang Yongli Chemical Co.:n osalta.

         3.2.2   Vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua alkuperäisessä tutkimuksessa

   3.2.2.1   Vertailumaa

               (37)

               Niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua alkuperäisessä tutkimuksessa, normaaliarvo olisi määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti eli soveltuvassa markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai niiden laskennallisten arvojen perusteella.

               (38)

               Intia valittiin vertailumaaksi edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneessa tarkastelussa. Komissio ehdotti myös tätä tarkastelua koskevassa vireillepanoilmoituksessa Intian käyttämistä vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksia.

               (39)

               Johdanto-osan 10 kappaleessa esitetyn mukaisesti komissio selvitti yhteistyön mahdollisuutta myös muiden mahdollisten vertailumaiden kanssa (Brasilia, Iran, Korean tasavalta ja Yhdysvallat) pyytämällä tiedossa olevia tuottajia toimittamaan tarvittavat tiedot.

               (40)

               Yksikään näiden maiden tuottaja ei kuitenkaan suostunut yhteistyöhön. Komissio ei löytänyt viitteitä siitä, että olisi vielä muita maita, joissa olisi bariumkarbonaatin tuotantoa.

         3.2.2.2   Normaaliarvo

               (41)

               Ottaen huomioon, ettei yhdessäkään mahdollisessa vertailumaassa ollut yhteistyöhalukkaita tuottajia, komissio määritti normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla muulla hyväksyttävällä tavalla.

               (42)

               Tässä tapauksessa normaaliarvo määritettiin unionin tuotannonalan keskimääräisten valmistuskustannusten perusteella lisäämällä niihin tietty määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat samankaltaisen tuotteen valmistuksesta ja myynnistä unionin markkinoilla aiheutuviin unionin tuotannonalan todellisiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, ja voitot perustuivat samankaltaisen tuotteen valmistukseen ja myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti ja vastaavasti käytettynä.

               (43)

               Tämä katsottiin sopivimmaksi menetelmäksi sen takia, ettei muita tietoja ollut saatavilla yhteistyön puuttumisen vuoksi.

         3.2.2.3   Vientihinta

               (44)

               Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet halukkaita yhteistyöhön, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti eli 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietoihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana unioniin suuntautuneesta viennistä niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien toimesta, joille ei ollut alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelua.

         3.2.2.4   Vertailu

               (45)

               Komissio vertasi normaaliarvoa ja edellä esitetyn mukaisesti vahvistettua vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, vientihintaa ja normaaliarvoa oikaistiin hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin merirahti- ja maakuljetuskustannusten sekä käsittelykustannusten osalta niin pyynnössä annettujen tietojen kuin julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

         3.2.2.5   Polkumyyntimarginaali

               (46)

               Komissio vertasi painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja edellä tarkoitettua painotettua keskimääräistä vientihintaa keskenään perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

               (47)

               Tällä perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali – ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla tullaamattomana – oli yli 100 prosenttia.

         3.3   Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

               (48)

               Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla esiintynyttä polkumyyntiä koskevien havaintojen lisäksi komissio analysoi, onko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, kiinalaisten vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

               (49)

               Ottaen huomioon perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitetun yhteistyön puuttumisen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kanssa jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin toistumisen todennäköisyydestä perustuivat käytettävissä oleviin tietoihin eli johdanto-osan 29 kappaleessa mainittuihin lähteisiin.

         3.3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

               (50)

               Kiinan tuotantokapasiteetti arvioitiin käyttämällä julkisesti saatavilla olevia tietoja 10 kiinalaisesta bariumkarbonaatin tuottajasta (8). Niiden ilmoitettu tuotantokapasiteetti oli vuositasolla yhteensä vähintään 428 000 tonnia, joka on yli viisi kertaa enemmän kuin unionin kokonaiskulutus (77 099 tonnia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. johdanto-osan 62 kappale) ja noin kolme kertaa enemmän kuin bariumkarbonaatin maailmankaupan kokonaismäärä Comtrade-tietojen mukaan vuonna 2015 (9).

               (51)

               Muiden tietojen puuttuessa käyttämättömän kapasiteetin osalta hyödynnettiin edellisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeneen tarkastelun löydöksiä, joiden perusteella Kiinan käyttämättömän kapasiteetin arvioitiin olevan 280 000 tonnia (10).

               (52)

               Tutkimuksessa ei havaittu viitteitä siitä, että bariumkarbonaatin tuotantokapasiteetti Kiinassa olisi muuttunut merkittävästi edellisen tarkastelun jälkeen. Tutkimuksessa ei myöskään löydetty merkkejä siitä, että kulutus Kiinassa kasvaisi merkittävästi tai että bariumkarbonaatin maailmanmarkkinoilla olisi jatkossa kysyntää tällaiselle käyttämättömälle kapasiteetille.

               (53)

               Näin ollen komissio katsoi, että edellisessä tarkastelussa todettu suuri käyttämätön kapasiteetti oli pysynyt pitkälti samalla tasolla eikä mikään viitannut siihen, että tilanne muuttuisi merkittävästi lähitulevaisuudessa.

               (54)

               Sen vuoksi Kiinan käyttämättömän kapasiteetin katsottiin olevan yli kolminkertainen unionin kokonaiskulutukseen nähden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.3.2   Kiinan vientikäyttäytyminen muissa kolmansissa maissa

               (55)

               Komissio tarkasteli Kiinan vientikäyttäytymistä muissa kolmansissa maissa ja totesi, että kuudessa suurimpien vientimarkkinoiden maassa, joissa ei ole käytössä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä (11) (eli Brasilia, Egypti, Iran, Japani, Meksiko ja Venäjä), harjoitettu myynti oli polkumyyntiä. Näiden kuuden markkina-alueen vientihintojen vertailu Kiinan vientitilastotietokannan perusteella markkinatalouskohtelun ulkopuolisille yrityksille määritettyyn normaaliarvoon (ks. johdanto-osan 42 kappale) antoi tulokseksi vientimarkkinoiden tyypistä riippuen noin 55 prosentin ja yli 70 prosentin polkumyyntimarginaalit. Tämä vienti oli 46 prosenttia kaikesta Kiinan viennistä muihin kolmansiin maihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, ja se katsottiin näin ollen edustavaksi.

         3.3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

               (56)

               Tutkimus on osoittanut, että Kiinan vientitilastojen tietokannan mukaan Kiinasta kuuteen suurimmat vientimarkkinat muodostavaan maahan, joilla ei ole käytössä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, suuntatuvan viennin hinnat olivat keskimäärin alhaisemmat kuin unioniin suuntautuvan viennin hinnat samalla ajanjaksolla (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskimääräinen hinta unionissa oli 397 euroa/tonni, kun taas samankaltaisen tuotteen keskimääräinen vientihinta Kiinan em. suurimmilla vientimarkkinoilla oli 345 euroa/tonni. Tämä piti paikkansa noin 90 prosentin osalta kaikesta Kiinan viennistä, joka suuntautui kolmansiin maihin, mukaan lukien johdanto-osan 55 kappaleessa mainitut kuusi suurinta vientimaata. Tämän perusteella komissio katsoi, että unionin markkinat ovat houkutteleva kohde kiinalaisille viejille, sillä niillä on mahdollisuus saada enemmän voittoa korkeampien myyntihintojen ansiosta vaikka ne pyytäisivät unionin hintatasoa alempaa hintaa (ks. johdanto-osan 73 kappale).

               (57)

               Osoituksena unionin markkinoiden houkuttelevuudesta on myös useiden kiinalaisten viejien jatkuva läsnäolo unionin markkinoilla voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. Jos tarkastellaan ajanjaksoa ennen voimassa olevien toimenpiteiden käynnistämisestä eli vuodesta 2003 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, huomataan, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kyseisenä aikana vajaasta 50 prosentista 59–73 prosenttiin. Vaikka Kiinan vienti laski maailmanlaajuisesti 125 000 tonniin vuonna 2015 (12), kun se oli vuonna 2009 ollut 130 000 tonnia, Kiinan unioniin suuntautuvan viennin kehitys oli päinvastaista ja se kasvoi 51 919 tonniin vuonna 2015, kun se oli vuonna 2009 ollut 37 341 tonnia, mikä osoittaa selvästi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kiinnostuksen unionin markkinoihin. Kuten edellä jo mainittiin, vienti kasvoi polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta.

               (58)

               Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että Yhdysvallat ja Intia, jotka ovat kaksi merkittävää bariumkarbonaatin vientimarkkina-aluetta, ovat asettaneet Kiinaa vastaan polkumyyntitoimenpiteitä ja että kolmas merkittävä vientimarkkina-alue, Brasilia, on asettanut korkeat 10 prosentin tuontitullit, millä se suojaa tehokkaasti markkinoitaan suurilta tuontimääriltä. Näin ollen ja ottaen huomioon johdanto-osan 52 kappaleen päätelmät eli sen, että bariumkarbonaatin markkinat ovat vakaat eikä sen maailmanlaajuinen kokonaiskulutus ole merkittävässä kasvussa, on epätodennäköistä, että Kiinan käyttämätön kapasiteetti suunnattaisiin näille markkinoille vaan pikemminkin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumotaan.

         3.4   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (59)

               Voidaan siis todeta, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana määritetyt polkumyyntimarginaalit, arvioiden mukaan suuri tuotantokapasiteetti, korkea käyttämätön kapasiteetti yhdistettynä Kiinan tapaan harjoittaa bariumkarbonaatin polkumyyntiä vientimarkkinoillaan sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus osoittavat, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti unioniin suuntautuvan viennin merkittävään kasvuun. Kun otetaan huomioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana todettu polkumyyntimarginaali, on myös todennäköistä, että tuleva vienti tapahtuisi merkittävillä polkumyyntihinnoilla. Edellä esitetyn perusteella voidaan katsoa, että polkumyynnin jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

         4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

   4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

               (60)

               Ainoan yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin bariumkarbonaatin tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 100 prosenttia. Näin ollen komissio katsoo, että kyseinen tuottaja muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä ’unionin tuotannonala’.

         4.2   Alustava huomio

               (61)

               Koska kyseessä on vain yksi tuottaja, kulutusta unionissa, markkinaosuuksia ja hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaalilaskelmia koskevia tietoja ei esitetä tarkkoina lukuina luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Jotta asianosaisten oikeus suojella itseään säilyisi, komissio pyrki sen sijaan esittämään tulokset vaihteluväleinä, jotta asianosaiset voisivat ymmärtää komission käyttämää metodologiaa.

         4.3   Unionin kulutus

               (62)

               Unionin kulutus laskettiin lisäämällä yhteen unionin tuottajan todennettu kokonaismyynti unionissa ja kokonaistuonti kolmansista maista Eurostatin tietojen perusteella.

               (63)

               Tämän perusteella unionin kulutus on kehittynyt seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Unionin kulutus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Unionin kulutus (tonnia)

                           [68 500 –83 800 ]

                           [71 800 –87 800 ]

                           [70 000 –85 500 ]

                           [69 400 –84 400 ]

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              105

                              102

                              101

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset ja Eurostatin tilastot

               (64)

               Vuosina 2013–2014 unionin kulutus kasvoi 5 prosenttia ja väheni sen jälkeen 4 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan unionin kulutus pysyi vakaana tarkastelujakson aikana; kasvua oli vain 1 prosentin verran.

         4.4   Tuonti asianomaisesta maasta

               (65)

               Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät olleet halukkaita yhteistyöhön tässä tutkimuksessa, komissio käytti Eurostatin tilastoja ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietoja määrittääkseen Kiinasta unioniin tarkastelujakson aikana suuntautuneen tuonnin määrät ja hinnat.

         4.4.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (66)

               Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tuleva tuonti ja markkinaosuus kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 2

                  Tuonnin määrä ja markkinaosuus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tuleva tuonti (tonnia)

                           49 275

                           53 296

                           51 919

                           49 117

                              Indeksi

                              100

                              108

                              105

                              100

                           Kiinan markkinaosuus (%)

                           [60–75]

                           [62–80]

                           [62–80]

                           [59–73]

                              Indeksi

                              100

                              103

                              103

                              98

                              Lähde: Eurostatin tilastot

               (67)

               Tarkastelujaksolla Kiinasta tuleva tuonti pysyi melko vakaana. Vuosina 2013–2014 unionin kulutus kasvoi 8 prosenttia ja väheni sen jälkeen taas 8 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaiken kaikkiaan tuonnin kasvu vastasi unionin kulutuksen kehitystä.

               (68)

               Yleisesti ottaen Kiinan markkinaosuus pysyi tarkastelujakson aikana vakaana; kasvua oli vain 2 prosenttia. Vuosina 2013–2014 markkinaosuus kasvoi 3 prosenttia 62–80 prosenttiin, pysyi vakaana vuonna 2015 ja väheni sen jälkeen 5 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana 59–73 prosenttiin.

               (69)

               Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tilastoista kävi ilmi, että Kiinan unioniin suuntautuvasta tuonnista vastasi pääasiassa kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille oli alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelu. Tarkastelujakson aikana nämä kaksi yritystä vastasivat yli 75 prosentista Kiinan kokonaistuonnista.

         4.4.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (70)

               Komissio määritti Kiinasta tulevan tuonnin hintakehityksen Eurostatin tilastojen perusteella. Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Tuontihinnat

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin hinnat (13) (euroa/tonni)

                           378

                           354

                           403

                           397

                              Indeksi

                              100

                              94

                              107

                              105

               (71)

               Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 6 prosenttia vuosina 2013–2014, kasvoivat 13 prosenttia vuonna 2015 ja lopuksi laskivat 2 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 5 prosenttia. Hintojen nousu vastaa unionin tuotannonalan myyntihintojen nousua unionin markkinoilla (ks. johdanto-osan 91 kappale), joilla hinnat nousivat noin 4 prosenttia tarkastelujakson aikana.

               (72)

               Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

                           —

                           riippumattomilta asiakkailta unionin markkinoilla veloitetut unionin tuottajan painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

                           —

                           perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietoihin perustuva Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta, johon sisältyy polkumyyntitullit ja joka on oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta sisältää yksityiskohtaista tietoa sellaisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuontihinnoista, joille oli alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelu, mikä mahdollistaa yksilöllisten alittavuusmarginaalien laskennan.

               (73)

               Vertailun tulos ilmoitettiin prosenttiosuutena unionin tuotannonalan keskimääräisestä painotetusta hinnasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja se vaihteli 32 ja 37 prosentin välillä. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joille oli myönnetty markkinatalouskohtelu, osalta tulos oli 27–31 prosenttia ja 31–35 prosenttia muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joita koski jäännöstulli.

         4.5   Tuonti muista kolmansista maista

               (74)

               Muista kolmansista maista kuin kohteena olevasta maasta unioniin tulevan tuonnin määrä esitetään seuraavassa taulukossa. Nämä määrä- ja hintasuuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin. Tuonti kolmansista maista unioniin kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 4

                  Tuontimäärät, markkinaosuudet ja hinnat muista kolmansista maista

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuonti muista kolmansista maista (tonnia)

                           87

                           8

                           20

                           2 007

                              Indeksi

                              100

                              9

                              23

                              2 299

                           Kolmansien maiden markkinaosuus (%)

                           [0,05–0,2]

                           [0,01–0,05]

                           [0,01–0,05]

                           [1–5]

                           Indeksi

                           Ei sovelleta

                           Ei sovelleta

                           Ei sovelleta

                           100

                           Tuonti kolmansista maista (euroa/tonni)

                           3 468

                           8 672

                           4 106

                           388

                           Indeksi

                           Ei sovelleta

                           Ei sovelleta

                           Ei sovelleta

                           100

                              Lähde: Eurostatin tilastot

               (75)

               Taulukossa 4 esitetään komission keräämiä tietoja tuontimääristä, markkinaosuuksista ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontihinnoista muista kolmansista maista. Komissio toteaa, ettei indeksointia käytetty muiden kolmansien maiden markkinaosuuksiin vuosilta 2013–2015 eikä tarkastelun kohteena olevan, muista kolmansista maista tuodun tarkastelun kohteena olevan tuotteen hintoihin vuosilta 2013–2015. Tämä johtuu siitä, että muista kolmansista maista unionin markkinoille suuntautuva tuonti vuosina 2013–2015 oli määrällisesti marginaalista (alle 100 tonnia), mikä vastaa hyvin pientä markkinaosuutta eli 0,01–0,2:ta prosenttia kokonaistuonnista. Jos indeksointia olisi sovellettu samaan tapaan kuin tuontimääriin näillä riveillä, se ei olisi johtanut edustavaan ja selkeään suuntaukseen (jos indeksin perusajankohtana käytettäisiin vuotta 2013, markkinaosuuksien rivi olisi ollut seuraavanlainen: 2014: 8 775; 2015: 22 516; tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso: 2 279). Sama pätee myös, jos indeksointia olisi sovellettu muista kolmansista maista tulevan tuonnin hintoja koskevaan riviin (eli indeksin perusajankohtana on vuosi 2013, jolloin suuntaus olisi ollut seuraavanlainen: 2014: 250; 2015: 118; tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso: 11). Koska nämä luvut olisivat väistämättä antaneet epätarkan kuvan tilanteesta, jota taulukossa 4 on tarkoitus kuvata, komissio päätti poikkeuksellisesti olla käyttämättä tarkastelujakson ensimmäistä vuotta indeksin perusajankohtana niin muiden kolmansien maiden markkinaosuuden kuin näistä maista tuotavan, tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskimääräisten tuontihintojen osalta vaan esittää indeksinä ainoastaan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tiedot.

               (76)

               Taulukon 4 tietojen perusteella on kuitenkin nähtävissä tiettyjä suuntauksia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuonti kasvoi 87 tonnista 2 007 tonniin, mikä vastaa 1–5 prosentin kokonaismarkkinaosuutta. Suurin osa tästä muista kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrästä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla peräisin Intiasta (1 986 tonnia). Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla keskimääräisen tuontihinnan ilmoitettiin olevan 388 euroa/tonni. Hintataso oli hieman alhaisempi kuin Kiinan keskimääräiset hinnat unionin markkinoilla ilman polkumyyntitulleja (397 euroa/tonni) mutta merkittävästi unionin tuotannonalan hintoja alhaisempi. Joka tapauksessa muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ei ollut merkittävä, joten se ei ole voinut vaikuttaa merkittävästi unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen.

         4.6   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   4.6.1   Yleisiä huomioita

               (77)

               Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

               (78)

               Koska unionin tuotannonala koostuu ainoastaan yhdestä tuottajasta, arkaluontoiset liiketoimintaa koskevat tiedot ilmoitetaan indeksoituina.

               (79)

               Komissio arvioi unionin tuotannonalaan liittyvät taloudelliset indikaattorit kyseisen ainoan tuottajan kyselyvastauksiin sisältyneiden, tarkastettujen tietojen perusteella.

         4.6.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (80)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5

                  Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotanto (indeksi)

                              100

                              120

                              115

                              107

                           Tuotantokapasiteetti (indeksi)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Kapasiteetin käyttöaste (%)

                           61

                           74

                           70

                           65

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset

               (81)

               Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 7 prosenttia, mutta sen tuotantokapasiteetti pysyi muuttumattomana. Vuonna 2014 unionin tuotannonalan tuotanto lisääntyi merkittävästi 20 prosenttia, mutta se väheni asteittain aina tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste parani tarkastelujaksolla neljä prosenttiyksikköä ja saavutti näin ollen 65 prosentin tason tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         4.6.3   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (82)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä (indeksi)

                              100

                              100

                              97

                              97

                           Markkinaosuus (indeksi)

                              100

                              94

                              94

                              96

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset ja Eurostatin tilastot

               (83)

               Unionin tuotannonalan myynnin määrä laski tarkastelujaksolla 3 prosenttia.

               (84)

               Unionin tuotannonalan markkinaosuus väheni 6 prosenttia vuosina 2013–2015 ja kasvoi sen jälkeen hieman (2 %) vuodesta 2015 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan se väheni tarkastelujaksolla 4 prosenttia.

         4.6.4   Kasvu

               (85)

               Vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus kasvoi 1 prosentin. Unionin tuotannonalan myyntimäärä laski 3 prosenttia, mikä tarkoittaa 4 prosenttia pienempää markkinaosuutta.

         4.6.5   Työllisyys ja tuottavuus

               (86)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7

                  Työllisyys ja tuottavuus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työllisyys (Indeksi)

                              100

                              114

                              117

                              108

                           Tuottavuus (Indeksi)

                              100

                              106

                              99

                              99

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset

               (87)

               Työntekijöiden määrä unionin tuotannonalalla kasvoi tarkastelujakson aikana 8 prosenttia. Vuonna 2014 tuotannon kasvun seurauksena tuottavuus kasvoi 6 prosenttia mutta kääntyi sitten laskuun seuraavana vuonna. Näin ollen tuottavuus laski tarkastelujakson aikana 1 prosentin verran.

         4.6.6   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (88)

               Kiinasta peräisin olevaan tuontiin on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä vuodesta 2005.

               (89)

               Kuten johdanto-osan 35–47 kappaleessa todettiin, kiinalaisten tuottajien polkumyyntimarginaalit tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat merkittävästi vähimmäistasoa korkeammat. Vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen on merkittävä, kun otetaan huomioon huomattavien bariumkarbonaattimäärien tuonnin jatkuminen polkumyyntihinnoin Kiinasta.

         4.6.7   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (90)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille ja tuotannon yksikköhinta kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 8

                  Keskimääräiset myyntihinnat ja yksikkökustannukset

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (indeksi)

                              100

                              102

                              103

                              104

                           Tuotannon yksikkökustannukset (indeksi)

                              100

                              91

                              93

                              95

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset

               (91)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat nousivat 4 prosenttia tarkastelujakson aikana. Kuten johdanto-osan 71 kappaleessa todettiin, tämä hintojennousu oli samaa luokkaa kuin Kiinasta peräisin olevassa tuonnissa havaittu hintojennousu.

               (92)

               Unionin tuotannonalalla tuotannon yksikköhinta laski 9 prosenttia vuosina 2013–2014 ja nousi sitten hieman (4 %) vuodesta 2014 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan se laski tarkastelujakson aikana 5 prosenttia, mikä johtuu osittain tehokkuushyödyistä, jotka ovat seurausta tuotantoprosessien järkeistämisestä ja lisääntyneiden tuotantomäärien ansiosta alentuneista kiinteistä kustannuksista (tonnia kohti).

               (93)

               Kuten jo aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa todettiin, unionin tuotannonala valmistaa kahta tuotetta samassa tehtaassa: bariumkarbonaattia ja strontiumkarbonaattia. Näiden kahden tuotteen yhteistuotannon ansiosta kiinteät kustannukset alenevat. Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonala kävi läpi tuotantoprosessien rakenneuudistuksen ja siirtyi peräkkäisestä tuotantomallista rinnakkaiseen tuotantomalliin, jossa käytetään koko ajan samoja laitteita (14). Tämä johti kustannussäästöihin, tuotantovirtojen järkeistämiseen ja näin ollen myös tehokkuusetuihin.

         4.6.8   Työvoimakustannukset

               (94)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (indeksi)

                              100

                              100

                              103

                              107

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset

               (95)

               Unionin tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia.

         4.6.9   Varastot

               (96)

               Unionin tuotannonalan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Varastot

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (indeksi)

                              100

                              131

                              125

                              74

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

                           20

                           22

                           22

                           14

                              Indeksi

                              100

                              109

                              108

                              69

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset

               (97)

               Unionin tuotannonalan tuotanto pysäytetään vuosittain kuukaudeksi huoltoa varten. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuotanto oli kuitenkin pysähdyksissä yhdeksän viikkoa edellisiä vuosia alhaisemman kysynnän vuoksi. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen aikaan varastoja täytettiin uudelleen ja tavanomaista toimintaa oltiin käynnistämässä uudelleen tuotannon oltua pysähdyksissä ja varastojen oltua vähimmäistasolla. Vuosina 2013–2015 varastot inventointiin sinä aikana kun ne olivat keskitasolla.

               (98)

               Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat 31 prosenttia vuosina 2013–2014 ja vähenivät sen jälkeen 6 prosenttia vuosina 2014–2015. Vuodesta 2015 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka varastot vähenivät 51 prosenttia. Koko tarkastelujakson aikana loppuvarastot vähenivät yhteensä 26 prosenttia.

               (99)

               Loppuvarastot prosentteina tuotannosta kasvoivat vuosina 2013–2015 2 prosenttiyksikköä 22 prosenttiin ja vähenivät sen jälkeen 14 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         4.6.10   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (100)

               Unionin tuotannonalan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 11

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen kokonaismyynnin kannattavuus
                           (% liikevaihdosta)

                           [– 10 – – 20]

                           [0 – – 10]

                           [0 – – 10]

                           [0 – – 10]

                           Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen kokonaismyynnin kannattavuus (indeksi)

                              – 100

                              – 40

                              – 41

                              – 46

                           Kassavirta (indeksi)

                              100

                              – 402

                              35

                              152

                           Investoinnit (indeksi)

                              100

                              107

                              85

                              81

                           Investointien tuotto (indeksi)

                              100

                              172

                              189

                              170

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tarkastetut kyselyvastaukset

               (101)

               Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonala teki jatkuvasti tappiota koko tarkastelujakson. Kannattavuus koheni 60 prosenttia vuodesta 2013 vuoteen 2014, minkä jälkeen se väheni 6 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka kannattavuus kasvoi 54 prosenttia tarkastelujaksolla, se pysyi kuitenkin kaiken kaikkiaan negatiivisena.

               (102)

               Kassavirta, joka kuvastaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa, väheni vuosina 2013–2014 negatiiviseksi 502 prosenttia, mutta kasvoi sen jälkeen tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti. Koko tarkastelujakson aikana se kasvoi 52 prosenttia.

               (103)

               Investoinnit lisääntyivät 7 prosenttia vuosina 2013–2014, minkä jälkeen ne vähenivät tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun mennessä 26 prosenttia verrattuna vuoteen 2014. Kaiken kaikkiaan investoinnit vähenivät 19 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuosina 2013 ja 2014 investoinnit olivat korkeammat tuotantoprosessin rakenneuudistuksen vuoksi. Tällä pyrittiin parantamaan työnkulkua, rationalisoimaan kustannuksia ja saamaan tehokkuushyötyjä. Vuodesta 2015 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka keskeiset sijoitukset liittyivät laitteiden korvaamiseen.

               (104)

               Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se oli tarkastelujaksolla negatiivinen, mutta kasvoi 89 prosenttia vuonna 2015 vuoteen 2012 verrattuna, minkä jälkeen se laski 19 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto kasvoi kannattavuutta myötäillen tarkastelujaksolla 70 prosenttia.

         4.6.11   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (105)

               Tarkastelujakson aikana useat indikaattorit, kuten tuotantomäärä, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja yksikkömyyntihinta, olivat paranemaan päin. Tuotannon yksikkökustannukset laskivat osittain tehokkuusetujen saavuttamisen ja tuotantomäärän lisääntymisen ansiosta.

               (106)

               Tästä huolimatta unionin tuotannonala teki jatkuvasti tappiota koko tarkastelujakson. Kapasiteetin käyttöaste oli alhainen ja investointien tuotto negatiivinen. Kulutus pysyi vakaana, joten myös unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni.

               (107)

               Komissio arvioi lopuksi, että unionin tuotannonalalle on edelleen aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (108)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että johdanto-osan 66–69 kappaleessa kuvatun mukaisesti tarkastelujaksolla unionin markkinoilla polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä oli suuri. Tämän seurauksena Kiinasta peräisin olevan bariumkarbonaatin kulutus oli suurinta unionin markkinoilla, ja sen markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla korkeana ja vakaana 59–73 prosentin ja 62–80 prosentin tasoilla.

               (109)

               Vaikka Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kasvoivat 5 prosenttia tarkastelujaksolla, ne pysyivät huomattavasti alhaisemmalla tasolla kuin unionin tuotannonalan hinnat. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 28,7–34,4 prosentilla (ks. johdanto-osan 73 kappale). Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin suuret määrät loivat huomattavia hintapaineita unionin markkinoilla, minkä vuoksi unionin tuotannonala ei voinut nostaa myyntihintojaan riittävästi, jotta ne olisivat kattaneet sen tuotantokustannukset. Tätä tukee se, että Kiinasta tulevalle tuonnille ja polkumyyntitulleille asetettu hinnan alittavuuden marginaali vaihtelee 62–71 prosentin ja 83–95 prosentin tasoilla.

               (110)

               Edellä esitetyn perusteella komissio tuli siihen johtopäätökseen, että unionin tuotannonalalle haitallisen tilanteen täytyi johtua Kiinasta tulleen polkumyyntituonnin huomattavan alhaisista hinnoista ja että tällä tuonnilla oli ratkaiseva rooli unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syntymisessä.

         4.7   Vahingon jatkumisen todennäköisyys

   4.7.1   Alustavat huomautukset

               (111)

               Tutkimus osoitti, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja on todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               (112)

               Sen jälkeen, kun oli todettu, että unionin tuotannonala kärsi edelleen merkittävästä vahingosta Kiinasta tulevan tuonnin vuoksi, arvioitiin, olisiko polkumyynnin jatkuminen todennäköistä, jos Kiinan vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (113)

               Vahingon jatkumisen todennäköisyyden arvioimista varten analysoitiin seuraavia tekijöitä: tuotanto- ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin markkinoiden houkuttelevuus, Kiinasta unionin markkinoille tulevan tuonnin odotettavissa oleva hintataso sekä ennakoitu vaikutus unionin tuotannonalaan.

               (114)

               Kuten johdanto-osan 28 kappaleessa mainitaan, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, joten tämä analyysi perustui perusasetuksen 18 artiklaan.

         4.7.2   Tuotanto, käyttämätön kapasiteetti Kiinassa ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

               (115)

               Kuten johdanto-osan 50–54 kappaleessa todetaan, Kiinassa oli merkittävä määrä – noin 280 000 tonnia – käyttämätöntä kapasiteettia. Määrä on yli kolminkertainen unionin kokonaiskulutukseen nähden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (116)

               Vastaavasti vertailtuaan Kiinan unionin markkinoille ja muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan viennin hintoja, todettuaan kiinalaisten viejien jatkuvan läsnäolon unionin markkinoilla sekä kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia vastaan muilla suurilla vientimarkkinoilla asetetut tullit, komissio katsoi, että unionin markkinat ovat houkutteleva kohde kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille johdanto-osan 56–58 kappaleessa esitetyn mukaisesti.

               (117)

               Tällä perusteella komissio totesi, että Kiinan käyttämätön kapasiteetti suuntautuu todennäköisesti unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

         4.7.3   Kiinan kansantasavallasta tulevan tuonnin hinnat

               (118)

               Osviittana siitä, millä hinnalla kiinalaista bariumkarbonaattia tuotaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin, otettiin huomioon Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat ilman polkumyyntitulleja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tehty arviointi osoitti, että kiinalaiset hinnat ilman polkumyyntitulleja olivat keskimäärin noin 35 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Niistä kahdesta yrityksestä, joille oli alkuperäisessä tutkimuksessa myönnetty markkinatalouskohtelu, ensimmäisen hinnat olivat 33–38 prosenttia ja toisen 28–32 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joihin sovellettiin jäännöstullia, hinnat olivat 40–46 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.

               (119)

               Lisäksi analysoitiin hintatasoja, joilla bariumkarbonaattia vietiin Kiinasta muihin kolmansiin maihin. Muihin kolmansiin maihin suuntautuvan Kiinan viennin hinnat olivat keskimäärin 25–45 prosenttia alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.

               (120)

               Tällä perusteella komissio päätteli, että tuonti Kiinasta todennäköisesti aiheuttaa vieläkin suurempia hintapaineita unionin tuotannonalalle kuin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos toimenpiteet kumotaan.

         4.7.4   Todennäköinen vaikutus unionin tuotannonalaan

               (121)

               Edellä esitetyn perusteella kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on polkumyyntitoimenpiteiden puuttuessa kannustin lisätä huomattavasti tuontiaan unionin markkinoille alhaisin polkumyyntihinnoin, mikä painaisi unionin markkinoilla vallitsevaa hintatasoa alaspäin.

               (122)

               Jos Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvaa, mikä on käyttämättömän kapasiteetin vuoksi todennäköistä ja minkä odotetaan puolestaan lisäävän hintapaineita, sillä on todennäköisesti merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen.

               (123)

               Jos näin käy, on epätodennäköistä, että unionin tuotannonala voisi laskea hintojaan. Tästä on osoituksena se, ettei unionin tuotannonala tarkastelujakson aikana alentanut myyntihintojaan, vaikka tuotantokustannukset laskivat, sillä myyntihinnat olivat jo kustannuksia alhaisemmat.

               (124)

               Lisäksi siinä tilanteessa, että unionin tuotannonala säilyttäisi nykyisen hintatasonsa, sen myynti ja markkinaosuus todennäköisesti vähenisivät sen vuoksi, että unionin markkinoille tulisi huomattavasti suurempia määriä Kiinasta peräisin olevaa tuontia alhaisemmilla hinnoilla.

               (125)

               Tämän seurauksena unionin tuotannonalan olisi alennettava tuotantotasoaan, mikä vaikuttaisi suuresti sen tuotantokustannuksiin ja tuottavuuteen, sillä bariumkarbonaatin valmistus on pääomavaltaista, ja kiinteiden kustannusten (tonnia kohden) painoarvo kasvaisi merkittävästi.

               (126)

               Tarkastelujaksolla huomattiin, että tuotantomäärän muutos vaikutti unionin tuotannonalan kannattavuuteen. Vuonna 2014 tuotanto kasvoi 20 prosenttia, ja sen johdosta unionin tuotannonalan kannattavuus parani huomattavasti, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtunut 8 prosentin lasku tuotantomäärässä vaikutti kielteisesti kannattavuuteen, joka kääntyi myös laskuun. Näin ollen pienikin tuotantomäärän lasku johtaisi siihen, että kiinteät kustannukset tonnia kohden kasvaisivat. Kustannusten nousua ei kuitenkaan voitaisi kiinalaisen tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi ottaa huomioon myyntihintoja nostamalla. Tämä rapauttaisi entisestään kannattavuutta unionin tuotannonalalla, joka teki tappiota jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         4.7.5   Vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (127)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle oli jo aiheutunut merkittävää vahinkoa ja sen tilanne huononisi edelleen, jos toimenpiteet kumotaan. Tämä johtuu siitä, että unionin tuotannonala ei pystyisi kilpailemaan Kiinasta peräisin olevan polkumyyntituonnin kasvavan määrän kanssa. Näin ollen keskipitkällä aikavälillä on todennäköistä, että ainoa unionin tuottaja olisi pakotettu lopettamaan toimintansa.

               (128)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että vahingon jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan.

         5.   UNIONIN ETU

               (129)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti..

         5.1   Unionin tuotannonalan etu

               (130)

               Voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat antaneet unionin tuotannonalalle mahdollisuuden jatkaa bariumkarbonaatin tuotantoa unionissa. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan kyennyt täysin toipumaan aiemmasta vahinkoa aiheuttaneesta tilanteesta, ja sen kannattavuus pysyi negatiivisena.

               (131)

               Vaikka kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus pysyi tarkastelujaksolla korkeana ja vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, polkumyyntitoimenpiteet suojasivat kuitenkin unionin tuotannonalaa suurelta osalta kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, joihin tällä hetkellä sovelletaan jäännöstullia. Tutkimuksessa kuitenkin todettiin, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat pyrkisivät uudelleen tuomaan jopa aiempaa korkeampia määriä kyseessä olevaa tuotetta unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               (132)

               Tutkimuksessa todettiin, että unionin tuotannonala oli investoinut tuotantoprosessin järkeistämiseen ja varmistaakseen toiminnan kestävyyden tehtaalla, joka valmistaa rinnakkain kahta tuotetta, bariumkarbonaattia ja strontiumkarbonaattia. Johdanto-osan 93 kappaleessa selitetään, että näiden kahden tuotteen tuotantokustannukset ovat toisistaan riippuvaisia, koska samoja laitteita käytetään tietyissä prosessin vaiheissa kummankin tuotteen valmistukseen. Yhdistetty tuotanto mahdollistaa korkeiden kiinteiden kustannusten alentamisen kaikkialla tehtaalla.

               (133)

               Jos toimenpiteet kumottaisiin, unionin tuotannonalan kustannusten rationalisointiin liittyvät pyrkimykset olisivat olleet turhia, sillä kiinteät kustannukset nousisivat myynnin ja tuotantomäärien laskemisen seurauksena (ks. johdanto-osan 126 kappale). Tämä puolestaan uhkaisi vakavasti bariumkarbonaattitoiminnan kannattavuutta jopa niin, että tuotanto pitäisi lopettaa kokonaan. Sillä olisi kielteisiä vaikutuksia myös strontiumkarbonaatin tuotantoon johdanto-osan 132 kappaleessa selitetyistä syistä.

               (134)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että on unionin tuotannonalan edun mukaista, että toimenpiteet Kiinasta polkumyynnillä tulevaa tuontia kohtaan pidetään voimassa.

         5.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

               (135)

               Komissio lähetti kyselylomakkeen kuudelle etuyhteydettömälle tuojalle, jotka ilmoittautuivat komissiolle (ks. johdanto-osan 16 ja 18 kappale). Yksikään niistä ei kuitenkaan toiminut tutkimuksessa yhteistyössä.

               (136)

               Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään tekijöitä, joiden mukaan voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamisella olisi merkittävä kielteinen vaikutus etuyhteydettömien tuojien tilanteeseen.

         5.3   Käyttäjien etu

               (137)

               Vireillepanovaiheessa komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin käyttäjiin ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä. Yhteensä 86 yritystä ilmoittautui komissiolle (ks. johdanto-osan 18 kappale) ja kyselylomakkeet lähetettiin niille kaikille. Vain 15 yritystä vastasi kyselylomakkeeseen.

               (138)

               Niistä vain viisi toimitti kattavan vastauksen kyselylomakkeeseen. Loput kymmenen eivät toimittaneet kyselylomakkeesta ei-luottamuksellista versiota kuten perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdassa edellytetään, joten näitä vastauksia ei voitu ottaa huomioon perusasetuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (139)

               Niiden viiden yhteistyössä toimineen yrityksen, jotka toimittivat kattavat vastaukset kyselylomakkeeseen, osuus unionin tuotannonalan myynnistä unionissa oli noin 6 prosenttia ja Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista 10 prosenttia. Niiden osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli noin 8 prosenttia. Näillä yhteistyötä tehneillä yrityksillä oli toimintaa fritin ja lasitteen, kemikaalien, lasin ja kristallin tuotannon sekä sähkötekniikan alalla, jotka kuuluvat bariumkarbonaatin tärkeimpiin käyttökohteisiin.

               (140)

               Tutkimuksessa todettiin, että bariumkarbonaatin osuus yhteistyössä toimivien käyttäjien tuotantokustannuksista on lopputuotteen vaatimuksista riippuen vain 1,4–2,6 prosenttia. Tämän vuoksi toimenpiteillä katsotaan olevan suhteellisen vähäinen vaikutus näihin yrityksiin.

               (141)

               Yksi yritys väitti, että polkumyynnin vastaiset toimenpiteet vaikuttivat haitallisesti sen tuotantokustannuksiin ja näin ollen myös sen kilpailukykyyn. Johdanto-osan 140 kappaleessa esitetyn mukaisesti tutkimuksen aikana esiin tulleet tosiseikat osoittivat väitteen vääräksi, minkä vuoksi se hylättiin.

               (142)

               Edellä esitetyn perusteella ei ollut mitään viitteitä siitä, että voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamisella olisi merkittävä kielteinen vaikutus yritysten tilanteeseen.

         5.4   Unionin etua koskevat päätelmät

               (143)

               Edellä esitetty huomioon ottaen komissio päätteli, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista.

         6.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

               (144)

               Kaikille asianomaisille osapuolille on ilmoitettu ne olennaiset tosiseikat ja huomiot, joiden perusteella polkumyyntitoimenpiteet on tarkoitus pitää voimassa. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty.

               (145)

               Edellä esitetyistä näkökohdista seuraa, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla asetuksella (EU) N:o 831/2011 Kiinasta tulevan bariumkarbonaatin tuontiin sovellettavat polkumyyntitoimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

               (146)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ja tällä hetkellä CN-koodiin ex 2836 60 00 (Taric-koodi 2836600010) kuuluvan bariumkarbonaatin, jonka strontiumpitoisuus on enemmän kuin 0,07 painoprosenttia ja rikkipitoisuus enemmän kuin 0,0015 painoprosenttia, joko jauheena, puristettuina rakeina tai kalsinoituina rakeina, tuonnissa.
   2.   Lopullisen polkumyyntitullin määrä on seuraavien valmistajien tuottamille tuotteille jäljempänä vahvistettu kiinteä määrä:

               Yritys

               Tulli (euroa/tonni)

               Taric-lisäkoodi

               Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, Kiina

               6,3

               A606

               Zaozhuang Yongli Chemical Co. Ltd, South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shandong Province, Kiina

               8,1

               A607

               Kaikki muut yritykset

               56,4

               A999

         3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana olevan tuotteen) (määrän) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
   4.   Sekä erikseen nimettyihin tuottajiin (jotka kuuluvat Taric-koodeihin A606 ja A607) että kaikkiin muihin yrityksiin (jotka kuuluvat Taric-koodiin A999) sovelletaan seuraavia sääntöjä: jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2015/2447 (15) 131 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen kiinteiden määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
   5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia tullimääräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 2017.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1175/2005, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 189, 21.7.2005, s. 15).

      (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 831/2011, annettu 16 päivänä elokuuta 2011, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 214, 19.8.2011, s. 1).

      (4)  EUVL C 388, 21.11.2015, s. 16.

      (5)  EUVL C 298, 18.8.2016, s. 4.

      (6)  YK:n Comtrade on kokoelma virallisia kansainvälisiä kauppatilastoja ja aiheeseen liittyviä analyyttisiä taulukoita: https://comtrade.un.org/

      (7)  Esim. yritysten verkkosivut, ks. alaviite 8.

      (8)  Viite: Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd: http://www.jingyan.com/index.php?lang=en verkkosivulla käyty 9.1.2017; Zaozhuang Yongli Chemical Co.: http://lylchem.com/English/index.asp verkkosivulla käyty 9.1.2017; Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd.: http://www.guizhouhongkaichemicalcoltd.enic.pk/ verkkosivulla käyty 9.1.2017; Hengyang Hong Xiang Co. Ltd.: http://www.yp.net.cn/english/search/printSingleDetailed.asp?i=C%19yK0%08i%40RY_jV%40&p=14 verkkosivulla käyty 9.1.2017; Guizhou Red Star Developing Co.: http://www.redstarchem.com.cn/_d273694355.htm verkkosivulla käyty 9.1.2017; Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd.: http://www.hhxj.chemchina.com/hbxjen/gywm/dsj/B700106web_1.htm verkkosivulla käyty 9.1.2017; Henan Huaxing Barium Industry Co., Ltd.: https://www.fuzing.com/barium-carbonate-(manufacturer-of-China)/l/9c037042-e065-1f8f-a97a-04b07ac7793b verkkosivulla käyty 9.1.2017; SHAANXI ANKANG JIANGHUA GROUP CO, LTD: Jianghuan kemikaalitehdas: http://www.jianghuagroup.com/template/structureen.htm verkkosivulla käyty 9.1.2017; Hengyang Wanfeng Chemical Co, Ltd.: http://www.wf-chem.com/pages/about.htm verkkosivulla käyty 9.1.2017; Hounan Chenzhou Chemical Industry Co, Ltd.: http://www.chinachenzhou.com/cgi/search-en.cgi?f=introduction_en_1_+company_en_1_&t=introduction_en_1 verkkosivulla käyty 9.1.2017.

      (9)  COMTRADE HS6 -tiedot tuotteesta 283660: maailmanlaajuinen vienti 141,766 tonnia, maailmanlaajuinen tuonti 137,554 tonnia.

      (10)  Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 831/2011, johdanto-osan 71 kappale.

      (11)

      Lähde: Kiinan vientitilastojen tietokanta.

      (12)  Tiedot ovat peräisin Kiinan vuoden 2009 ja 2015 vientitilastoista.

      (13)  Hinnat eivät sisällä voimassa olevia polkumyyntitulleja.

      Lähde: Eurostatin tilastot

      (14)  Peräkkäinen tuotanto tarkoittaa tuotteiden tuotantoa samoilla tuotantolinjoilla vuoron perään. Rinnakkainen tuotanto tarkoittaa tuotteiden tuotantoa samanaikaisesti eri tuotantolinjoilla. Osa laitteista on yhteiskäytössä ja niitä käytetään molemmilla tuotantolinjoilla.

      (15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 515/2011, annettu 25 päivänä toukokuuta 2011 , B 6 -vitamiinin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               26.5.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 138/40

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 515/2011,
   annettu 25 päivänä toukokuuta 2011,
   B6-vitamiinin hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perustelut ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Asetuksen 10 artiklassa säädetään sellaisten lisäaineiden uudelleenarvioinnista, joille on annettu hyväksyntä neuvoston direktiivin 70/524/ETY (2) mukaisesti.

               (2)

               B6-vitamiini hyväksyttiin direktiivillä 70/524/ETY ilman määräaikaa kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena osana ryhmää ”vitamiinit, provitamiinit ja kemiallisesti tarkkaan määritellyt aineet, joilla on samankaltainen vaikutus”. Kyseinen lisäaine merkittiin sen jälkeen rehujen lisäaineita koskevaan rekisteriin olemassa olevana tuotteena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

               (3)

               Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 10 artiklan 2 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti toimitettiin hakemus, joka koski B6-vitamiinin uudelleenarviointia kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena ja jossa pyydettiin, että kyseinen lisäaine luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet”. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

               (4)

               Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 9 päivänä marraskuuta 2010 antamassaan lausunnossa, että B6-vitamiinilla ei ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti käytettynä ole haitallisia vaikutuksia eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön (3). Se myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun, rehun lisäaineita käsittelevän Euroopan unionin vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla kyseinen lisäaine määritetään rehusta.

               (5)

               B6-vitamiinin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen lisäaineen käyttö tämän asetuksen liitteessä kuvatulla tavalla olisi hyväksyttävä.

               (6)

               Koska hyväksynnän edellytysten muuttaminen ei liity turvallisuuteen, on aiheellista sallia siirtymäaika, jotta kyseistä lisäainetta sisältävien esiseosten ja rehuseosten olemassa olevat varastot voidaan käyttää loppuun.

               (7)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Hyväksytään lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” kuuluva liitteessä mainittu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.
   2 artikla
   Sallitaan direktiivin 70/524/ETY tai asetuksen (EY) N:o 1831/2003 mukaisesti merkityn, B6-vitamiinia sisältävän rehun saattaminen markkinoille ja käyttö, kunnes varastot loppuvat.
   3 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 2011.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  EYVL L 270, 14.12.1970, s. 1.

      (3)  EFSA Journal 2010; 8(12):1917.

      LIITE

                  Lisäaineen tunniste-numero

                  Lisäaine

                  Kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmät

                  Eläinlaji tai -ryhmä

                  Enimmäisikä

                  Vähimmäis-pitoisuus

                  Enimmäis-pitoisuus

                  Muut määräykset

                  Hyväksynnän voimassaolo päättyy

                     Ravitsemukselliset lisäaineet: vitamiinit, provitamiinit ja kemiallisesti tarkkaan määritellyt aineet, joilla on samankaltainen vaikutus

                  3a831

                  B6-vitamiini pyridoksiinihydrokloridi

                                 Tehoaine

                              pyridoksiinihydrokloridi C8H11NO3.HCl
                              Puhtauskriteerit: vähintään 98,5 %

                                 Analyysimenetelmä
                                  (1)

                                          1.

                                          B6-vitamiinin määrittämiseen rehun lisäaineista: Euroopan farmakopean monografia 0245 – 7. painos)

                                          2.

                                          B6-vitamiinin määrittämiseen rehun esiseoksista: korkean erotuskyvyn käänteisfaasinestekromatografia yhdistettynä UV-detektoriin (RP-HPLC- UV) (2)

                  Kaikki eläinlajit

                  —

                  —

                  —

                              1.

                              Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa ja vedessä.

                              2.

                              B6-vitamiinia (pyridoksiinihydrokloridia) saa käyttää myös juomaveteen lisättynä.

                              3.

                              Käyttäjien turvallisuus: käsittelyn aikana on käytettävä hengityssuojaa sekä turvalaseja ja -hansikkaita.

                  15. kesäkuuta 2021

         (1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta unionin vertailulaboratorion osoitteesta: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.

         (2)  VDLUFA, Bd III, 13.9.1.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1906, annettu 18 päivänä lokakuuta 2017, Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia (EC 3.2.1.8) sisältävän valmisteen hyväksymisestä kananuorikkojen ja toissijaisten munivien siipikarjalajien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Huvepharma NV) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
                  19.10.2017

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 269/33

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1906,
      annettu 18 päivänä lokakuuta 2017,

         Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia (EC 3.2.1.8) sisältävän valmisteen hyväksymisestä kananuorikkojen ja toissijaisten munivien siipikarjalajien rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Huvepharma NV)
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

                  (2)

                  Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on toimitettu hakemus Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia (EC 3.2.1.8) sisältävän valmisteen hyväksymisestä. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

                  (3)

                  Hakemus koskee Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia (EC 3.2.1.8) sisältävän valmisteen hyväksymistä kananuorikkojen ja toissijaisten munivien siipikarjalajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

                  (4)

                  Valmiste hyväksyttiin jo kymmeneksi vuodeksi broilerien, lihakalkkunoiden, munivien kanojen, toissijaisten lihasiipikarjalajien, toissijaisten munivien siipikarjalajien, vieroitettujen porsaiden ja lihasikojen rehun lisäaineena komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/1043 (2).

                  (5)

                  Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 25 päivänä tammikuuta 2017 antamassaan lausunnossa (3), että Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottamaa endo-1,4-b-ksylanaasia (EC 3.2.1.8) sisältävän valmisteen käyttö ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi, että lisäainetta pidetään tehokkaana kananuorikkojen ja toissijaisten munivien siipikarjalajien ruokinnassa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Lisäksi se vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

                  (6)

                     Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottamaa endo-1,4-beetaksylanaasia (EC 3.2.1.8) sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

                  (7)

                  Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      Hyväksytään liitteessä tarkoitettu, lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.
      2 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 18 päivänä lokakuuta 2017.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

         (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1043, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2015, Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottaman endo-1,4-beetaksylanaasi (EC 3.2.1.8) -valmisteen hyväksymisestä broilerien, lihakalkkunoiden, munivien kanojen, vieroitettujen porsaiden, lihasikojen, toissijaisten lihasiipikarjalajien ja toissijaisten munivien siipikarjalajien rehun lisäaineena sekä asetusten (EY) N:o 2148/2004, (EY) N:o 828/2007 ja (EY) N:o 322/2009 muuttamisesta (hyväksynnän haltija Huvepharma NV) (EUVL L 167, 1.7.2015, s. 63).

         (3)  EFSA Journal 2017;15(2):4708.

         LIITE

                     Lisäaineen tunnistenumero

                     Hyväksynnän haltijan nimi

                     Lisäaine

                     Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

                     Eläinlaji tai -ryhmä

                     Enimmäisikä

                     Vähimmäispitoisuus

                     Enimmäispitoisuus

                     Muut määräykset

                     Hyväksynnän voimassaolo päättyy

                     Aktiivisuusyksikköä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

                        Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet.

                     4a1617

                     Huvepharma NV

                     Endo-1,4-beeta-ksylanaasi
                     EC 3.2.1.8

                        Lisäaineen koostumus

                        Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135) -organismin tuottama endo-1,4-beetaksylanaasia (EC 3.2.1.8) sisältävä valmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on 6 000  EPU (1)/g
                     (kiinteässä ja nestemäisessä muodossa)

                        Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus

                     Endo-1,4-beetaksylanaasi (EC 3.2.1.8), jota tuottaa Trichoderma citrinoviride Bisset (IMI SD135)

                        Analyysimenetelmä
                         (2)

                     Endo-1,4-beetaksylanaasin aktiivisuuden määrittäminen:
                     kolorimetrinen menetelmä, joka mittaa vesiliukoista väriainetta, jota endo-1,4-beetaksylanaasi vapauttaa atsuriiniin ristisidotuista vehnän arabinoksylaanisubstraateista.

                     Kananuorikot
                     Toissijaiset munivat siipikarjalajit

                     —

                     1 500  EPU

                                 1.

                                 Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus lämpökäsittelyssä.

                                 2.

                                 Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla poistaa tai minimoida, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia, iho-, silmä- ja hengityssuojat mukaan lukien.

                     8. marraskuuta 2027

            (1)  1 EPU on entsyymimäärä, joka vapauttaa kauran/spelttivehnän ksylaanista 0,0083 mikromoolia pelkistäviä sokereita (ksyloosiekvivalentteina) minuutissa (pH 4,7 ja lämpötila 50 °C).

            (2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 318/2012, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2012 , täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

text:
               13.4.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 103/47

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 318/2012,
   annettu 12 päivänä huhtikuuta 2012,
   täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),
   ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 318/2006 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä kolmansien maiden kanssa käytävän sokerialan kaupan osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2011/2012 on vahvistettu komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 (3). Kyseisiä hintoja ja tulleja on muutettu viimeksi komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 306/2012 (4).

               (2)

               Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklan mukaisesti.

               (3)

               Koska on tarpeen varmistaa, että tätä toimenpidettä sovelletaan mahdollisimman pian päivitettyjen tietojen saataville asettamisen jälkeen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 971/2011 markkinointivuodeksi 2011/2012 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 12 päivänä huhtikuuta 2012.

            Komission puolesta, puheenjohtajan nimissä

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  EUVL L 254, 30.9.2011, s. 12.

      (4)  EUVL L 101, 11.4.2012, s. 3.

      LIITE

         Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodin 1702 90 95 tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 13 päivästä huhtikuuta 2012

                  (euroa)

                  CN-koodi

                  Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

                  Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

                  1701 12 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  43,14

                  1,67

                  1701 13 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 14 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 91 00 (2)

                  47,94

                  3,09

                  1701 99 10 (2)

                  47,94

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  47,94

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,48

                  0,23

         (1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

         (2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

         (3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.