title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1159, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa

text:
               16.7.2016

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 192/23

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1159,
   annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016,
   lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) (’perusasetus’) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1.   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Sen jälkeen kun oli suoritettu perusasetuksen 5 artiklan mukainen polkumyyntitutkimus, neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 435/2004 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa.

               (2)

               Tämän jälkeen toimenpiteiden voimassaoloaikaa pidennettiin ensin viideksi vuodeksi kesäkuussa 2010 (3) ja osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen toukokuussa 2012 muutettiin yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitullin määrää (4). Tämän seurauksena Indonesiaan sovellettavan tullin määrä oli 0,24–0,27 euroa/kg ja Kiinaan sovellettavan tullin määrä oli 0,23–0,26 euroa/kg, jäljempänä ’voimassa olevat toimenpiteet’.

               (3)

               Voimassa olevia toimenpiteitä sovellettiin kaikkeen Kiinasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin, lukuun ottamatta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited valmistaman natriumsyklamaatin tuontia. Näille yrityksille määrättiin alun perin nollatulli, koska polkumyyntiä ei todettu (asetus (EY) N:o 435/2004).

               (4)

               WTO:n valituselimen asiassa ”Mexico – Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice” antaman raportin (5), jäljempänä ’WTO:n valituselimen raportti’, mukaisesti kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ei tarkasteltu asetuksella (EY) N:o 435/2004 käyttöön otettujen toimenpiteiden myöhempien tarkistusten yhteydessä, eikä niihin sovelleta voimassa olevia toimenpiteitä.

               (5)

               Aiempi yrityksiin Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited rajoittunut tutkimus käynnistettiin 17 päivänä helmikuuta 2011 (6). Koska tehty valitus peruttiin, menettely lopetettiin komission 5 päivänä huhtikuuta 2012 hyväksymällä päätöksellä (7), eikä toimenpiteitä otettu käyttöön.

               (6)

               Toinen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu aloitettiin kesäkuussa 2015 (8) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla.

         1.2.   Tutkimuksen vireillepano

               (7)

               Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 12 päivänä elokuuta 2015 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia unioniin. Tutkimus rajoittui yrityksiin Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Additive (Yang Quan) Limited, jotka molemmat kuuluvat samaan konserniin (molemmista yrityksistä käytetään ilmaisua ’asianomaiset vientiä harjoittavat tuottajat’ tai ’Fang Da’). Tutkimus tehtiin perusasetuksen 5 artiklan perusteella. Menettelyn vireillepanoa koskeva ilmoitus, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                   (9).

               (8)

               Komissio pani tutkimuksen vireille saatuaan valituksen 30 päivänä kesäkuuta 2015 yritykseltä Productos Aditivos S.A., jäljempänä ’valituksen tekijä’ tai ’unionin tuottaja’, joka on ainoa natriumsyklamaatin tuottaja unionissa ja edustaa siis 100:aa prosenttia unionin kokonaistuotannosta. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

               (9)

               Vireillepanosta ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että valituksessa esitetty näyttö vahingosta oli riittämätöntä ja että uusien tutkimusten aloittaminen kerta toisensa jälkeen yritystä Fang Da vasten oli loukkaavaa. Se myös ilmoitti tämän osoittavan, että käsiteltävänä olevan asian vireillepano perusasetuksen 5 artiklan nojalla ei ole tarkoituksenmukaista. Se myös halusi selvennyksiä tietyistä avoimessa asiakirja-aineistossa mainituista kehityssuuntauksista.

               (10)

               Kuten jo on selitetty johdanto-osan 8 kappaleessa, komissio katsoo, että valitus sisälsi riittävästi näyttöä tutkimuksen vireillepanon perusteluksi. Vireillepanoa koskevan päätöksen perusteena on pelkästään näyttö, ei aiempien tutkimusten olemassaolo tai tulokset. Valituksen erillinen vahinkoanalyysi on itse asiassa osoittanut, että on riittävästi näyttöä, joka viittaa yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin merkittävään pääsyyn EU:n markkinoille hinnoin, jotka selkeästi alittavat unionin tuotannonalan omat hinnat, ja tuotteiden myyntiin alemmalla hinnalla. Kaikkien seikkojen ei myöskään tarvitse osoittaa heikkenemistä, jotta merkittävä vahinko voidaan todeta. Muiden sellaisten seikkojen olemassaolo, joilla saattaa olla vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, ei myöskään välttämättä tarkoita, etteikö polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus tähän tuotannonalaan olisi merkittävä. Näin ollen tämän tutkimuksen vireillepanoon on oikeudelliset perusteet. Toimitettujen huomautusten mukaan avoimessa asiakirja-aineistossa on mahdollista ristiriitaa kolmessa indikaattorissa. Tämä selittyy sillä, että laskelmiin sisältyvien määrien suuruudessa on huomattavaa eroa ja että käytettyjä luottamuksellisia tietoja on pyöristetty (ylös- tai alaspäin vuodesta riippuen).

               (11)

               Oikeudellisesti on myös mahdollista panna perusasetuksen 5 artiklan mukainen tutkimus vireille silloinkin, kun se koskee vain yhtä yritystä, kuten oikeuskäytännöstä käy ilmi (10).

         1.3.   Myöhempi menettely

               (12)

               Komissio ei ottanut tässä tutkimuksessa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, jotta tämän menettelyn lopulliset päätelmät pystyttiin ajoittamaan ajallisesti yhteen johdanto-osan 6 kappaleessa mainitun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun kanssa.

         1.4.   Asianomaiset osapuolet

               (13)

               Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erityisesti valituksen tekijälle, asianomaisille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille sekä toimittajille, käyttäjille ja kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan.

               (14)

               Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

         1.5.   Vertailumaan tuottajat

               (15)

               Komissio ilmoitti myös Indonesiassa oleville tuottajille vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Indonesian käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoja, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa.

         1.6.   Otanta

               (16)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin tuojiin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

               (17)

               Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

               (18)

               Kolme etuyhteydetöntä tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Tuojien vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

         1.7.   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

               (19)

               Komissio lähetti perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetun lomakkeen asianomaisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle.

         1.8.   Vastaukset kyselyyn

               (20)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet unionin ainoalle tuottajalle, asianomaisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle sekä kolmelle etuyhteydettömälle tuojalle.

               (21)

               Vastaukset saatiin unionin ainoalta tuottajalta, toiselta kahdesta asianomaisesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta (myös kahdelta siihen yhteydessä olevalta vientimyyntitoimistolta Hongkongissa) ja kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta. Toinen asianomainen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja oli lopettanut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon ja myynnin ennen tutkimusajanjaksoa, eikä tutkimusajanjaksoon liittyvä kyselylomake sen vuoksi koskenut sitä.

         1.9.   Tarkastuskäynnit

               (22)

               Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                              Unionin tuottaja

                                       —

                                       Productos Aditivos S.A., Barcelona, Espanja

                              Tuojat

                                       —

                                       DKSH GmbH, Hampuri, Saksa

                                       —

                                       Emilio Peña S.A., Torrente (Valencia), Espanja

                              Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

                                       —

                                       Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Yang Quan, Kiina

                              Vientimyyntitoimisto (joka on yhteydessä yritykseen Fang Da) Hongkongissa

                                       —

                                       Zhong Hua Fang Da Ltd., Hongkong

         1.10.   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (23)

               Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2014 ja 31 päivän maaliskuuta 2015 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2011 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1.   Tarkasteltavana oleva tuote

               (24)

               Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva natriumsyklamaatti, jota asianomaiset kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa tuottavat ja joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010), jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

               (25)

               Natriumsyklamaatti on elintarvikkeiden lisäaineena käytettävä hyödyketuote, jota käytetään laajalti elintarviketeollisuudessa makeutusaineena sekä pöytäkäyttöön tarkoitettujen vähäenergisten ja erikoisruokavalioissa käytettävien makeutusaineiden tuotannossa. Lisäksi sitä käytetään vähäisessä määrin lääketeollisuudessa.

               (26)

               Natriumsyklamaatti on kemiallisesti puhdas aine. Kuten mikä tahansa puhdas kemiallinen aine, se saattaa kuitenkin sisältää epäpuhtauksia pieniä määriä eli milligrammoja kilogrammassa tuotetta. Epäpuhtauksien pitoisuus, joka määrittyy unionin lainsäädännön mukaan, määrittää natriumsyklamaatin laadun. Natriumsyklamaatilla on kaksi esiintymismuotoa: hydraatti, jonka kosteuspitoisuus on 15 prosenttia, sekä vedetön muoto, jonka kosteuspitoisuus on enintään 1 prosentti. Näillä natriumsyklamaatin kahdella esiintymismuodolla on samat pääasialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset; ainoa ero on makeusasteessa; hydraatti ei ole niin makea vesipitoisuuden vuoksi. Hinnat vaihtelevat samasta syystä. Vedetön muoto on kalliimpi kuin hydraatti. Tässä menettelyssä siis kummatkin natriumsyklamaatin muodot olisi katsottava yhdeksi tuotteeksi.

         2.2.   Samankaltainen tuote

               (27)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja kemialliset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

                           —

                           tarkasteltavana oleva tuote;

                           —

                           vientiä harjoittavan tuottajan tuottama, Kiinan kansantasavallan kotimarkkinoilla myymä tuote;

                           —

                           unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

               (28)

               Komissio päätteli sen vuoksi, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         3.   POLKUMYYNTI

   3.1.   Alustavat huomautukset

               (29)

               Toinen asianomaisista kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta eli Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited lopetti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon vuonna 2012. Sen vuoksi ainoastaan Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited toimitti markkinatalouskohtelun hakemiseen tarkoitetun lomakkeen ja vastauksen kyselyyn.

               (30)

               Komission virkamiehet vierailivat yrityksessä Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited todentaakseen, että yritys oli lopettanut tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannon ja myynnin. Asian havaittiinkin olevan näin. Sen vuoksi polkumyyntiä koskeva analyysi perustui yrityksen Fang Da Food Additive (Yang Quan) toimittamiin tietoihin.

               (31)

               Kun kuitenkin otetaan huomioon näiden kahden yrityksen välinen yhteys, sillä ne molemmat kuuluvat Fang Da -konserniin ja ovat saman emoyrityksen omistuksessa, päätelmiä voidaan soveltaa molempiin yrityksiin, jotka muodostavat Fang Da -konsernin.

         3.2.   Markkinatalouskohtelu

               (32)

               Komissio arvioi asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan markkinatalouskohtelua koskevan pyynnön ja suoritti myös tarkastuskäynnin sen tiloihin.

               (33)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaan Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa normaaliarvo on määritettävä kyseisen artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joiden todetaan täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset.

               (34)

               Tutkimus osoitti, ettei markkinatalouskohtelua pyytänyt vientiä harjoittava tuottaja pystynyt osoittamaan täyttävänsä kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt perusteet.

               (35)

               Tarkemmin sanottuna todettiin, ettei perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetty toinen peruste täyttynyt, sillä kirjanpitotapahtumia ei kirjattu suoriteperusteisesti. Yrityksen taloudellisesta tilanteesta ei myöskään annettu selkää kuvaa. Komissio myös havaitsi ongelman aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden kirjanpitokäsittelyssä. Lisäksi todettiin, ettei tietyistä menoista kirjattu alustavia varauksia. Havaittiin myös, ettei tilinpäätöksiä konsolidoitu asianmukaisella (emoyhtiön) tasolla.

               (36)

               Komissio ilmoitti markkinatalouskohtelua koskevista päätelmistä vientiä harjoittavalle tuottajalle, asianomaisen maan viranomaisille ja unionin tuotannonalalle. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia päätelmistä ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

               (37)

               Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti huomautuksia ja kiisti kaikki edellä mainitut päätelmät. Saadut huomautukset arvioitiin asianmukaisesti, mutta ne eivät olleet senkaltaisia, että ne olisivat muuttaneet komission alustavia päätelmiä. Tästä ilmoitettiin vientiä harjoittavalle tuottajalle 11 päivänä huhtikuuta 2016. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen vientiä harjoittava tuottaja pitäytyi vastalauseissaan toimittamatta uutta näyttöä tai perusteluja.

               (38)

               Lyhyesti sanottuna voidaan todeta, ettei asianomainen vientiä harjoittava tuottaja pystynyt osoittamaan, että se täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt perusteet, ja sen vuoksi tuottajan hakemus markkinatalouskohtelusta hylättiin.

         3.3.   Vertailumaa

               (39)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli määritettävä asianmukaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävien hintojen perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, suuntautuvan viennin hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.

               (40)

               Asianmukaisella huolellisuudella täsmennettiin markkinataloutta harjoittava kolmas maa hintojen tai laskennallisen arvon vahvistamiseksi, jotta voitiin määrittää normaaliarvo.

               (41)

               Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se piti Indonesiaa asianmukaisena vertailumaana ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Huomautuksia ei esitetty. Komissio selvitti Indonesiassa olevien tuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Kaikille kolmelle tiedossa olevalle indonesialaisille vientiä harjoittaville tuottajalle lähetettiin kirjeet ja kyselylomakkeet.

               (42)

               Yksi vientiä harjoittava indonesialainen tuottaja ilmoittautui ensin ja osoitti halukkuutta yhteistyöhön. Komissio pyysi kyseistä yritystä täyttämään vertailumaassa sijaitseville natriumsyklamaatin tuottajille tarkoitetun kyselylomakkeen. Vastausta ei saatu.

               (43)

               Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa on vain unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Asiakirja-aineistossa ei ollut tietoja, jotka olisivat viitanneet natriumsyklamaatin mahdolliseen tuotantoon muissa kolmansissa maissa.

         3.4.   Normaaliarvo

               (44)

               Kuten edellä johdanto-osan 40–43 kappaleessa selitetään, yksikään mahdollinen vertailumaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä.

               (45)

               Näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo oli vahvistettava millä tahansa hyväksyttävällä perusteella. Tämän vuoksi komissio katsoi hyväksyttäväksi sen, että normaaliarvo perustuisi todennettuihin unionin tuottajan hinta- ja kustannustietoihin.

               (46)

               Unionin tuotannonala myi samankaltaista tuotetta edustavassa määrin. Unionin tuotannonalan kotimarkkinoiden myynti oli kuitenkin tappiollista. Siksi normaaliarvon perustana käytettiin unionin tuotannonalan valmistuskustannuksia, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voitto. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset määritettiin unionin tuottajan toimittamien todennettujen tietojen perusteella. Lisätty voittoprosentti oli sama kuin tavoitevoitto, jota käytettiin unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattoman hinnan määrittämiseksi (ks. jäljempänä johdanto-osan 174–177 kappale).

         3.5.   Vientihinta

               (47)

               Kaikki asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan vienti unioniin tapahtui tuottajan Hongkongissa sijaitsevien vientikauppaa harjoittavien yritysten välityksellä ja kaikki unionin myynti tapahtui etuyhteydettömille unionin asiakkaille. Näin ollen vientihinta määritettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti niiden hintojen perusteella, joilla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan riippumattomille asiakkaille unionissa. Hintaan tehtiin tarkoituksenmukaiset oikaisut kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten, sekä voittojen, jotka määritettiin kahden etuyhteydettömän tuojan todennettujen tietojen perusteella, huomioon ottamiseksi.

         3.6.   Vertailu

               (48)

               Komissio vertaili normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

               (49)

               Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

               (50)

               Asianmukaiset oikaisut tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten ja pankkimaksujen perusteella aina, kun ne todettiin kohtuullisiksi ja paikkansa pitäviksi ja niistä esitettiin todennettu näyttö.

         3.7.   Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut polkumyyntiä koskevat huomautukset

               (51)

               Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman natriumsyklamaatin tuonnissa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä. Asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.

               (52)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että oli syrjivää määrittää sen normaaliarvo unionin tuottajan toimittamien tietojen perusteella, sillä yhdessä edellisistä muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskeneista tutkimuksista normaaliarvo oli perustettu Indonesiasta eli vertailumaasta saatuihin tietoihin (11). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädetään molemmista menetelmistä hierarkkisessa järjestyksessä riippuen kunkin tutkimuksen tosiasiallisista olosuhteista. Vertailumaan menetelmä on tosiaankin ensisijainen. Kuten johdanto-osan 40–43 kappaleessa selitetään, komission tuntuvista ponnisteluista huolimatta yksikään vertailumaan tuottajista ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa, kun taas edellisessä tutkimuksessa Indonesia toimi yhteistyössä. Sen vuoksi, kuten johdanto-osan 45 kappaleessa todetaan, normaaliarvo piti perustaa unionin tietoihin, jotka muodostivat hyväksyttävän perusteen perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi väite on torjuttava tämän tutkimuksen tosiasiallisten olosuhteiden perusteella.

               (53)

               Fang Da myös väitti, että normaaliarvo, joka perustui unionin tuottajan toimittamiin tietoihin, johti korkeampaan polkumyyntimarginaaliin (88,7 %), kun taas normaaliarvo, joka perustui Indonesiaan vertailumaana yhdessä edellisistä tutkimuksista (12), johti matalampaan polkumyyntimarginaaliin (eli 14,2 % eikä 88,7 %, yrityksen Fang Da osalta). Normaaliarvon määritys katsottiin kohtuuttomaksi tässä tapauksessa, sillä vientihinnoissa ei näissä kahdessa tapauksessa ollut tuntuvaa eroa.

               (54)

               Ensinnäkin, Fang Da ei toimittanut väitteensä perusteeksi vientihintavertailua. Nämä kaksi tapausta koskevat joka tapauksessa kahta eri tutkimusajanjaksoa, minkä vuoksi vientihintojen vertailu on harhaanjohtavaa. Toiseksi, kuten edellä johdanto-osan 52 kappaleessa selitetään, koska yksikään vertailumaa ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo määritettiin käyttäen mitä tahansa hyväksyttävää perustetta ja erityisesti unionin tuottajan toimittamia tietoja perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Väite on torjuttava tämän tutkimuksen tosiasiallisten olosuhteiden perusteella.

               (55)

               Lisäksi asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että on syrjivää asettaa sille tulli (1,17 euroa/kg) vahinkomarginaalin perusteella, kun muiden kiinalaisten tuojien tulli (0,23–0,26 euroa/kg) (13) puolestaan perustuu polkumyyntimarginaaliin. Se väitti uudelleen, ettei tällaista eroa tullin määrässä voida perustella sillä, että keskimääräisissä tuontihinnoissa olisi huomattavaa eroa, ja että näin palkittiin sellaisia muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka kuuluivat toisen samaa tuotetta koskeneen menettelyn piiriin, eivätkä olleet tehneet yhteistyötä.

               (56)

               Ensinnäkin muistutetaan mieliin, että se seikka, perustuuko tulli polkumyynti- vai vahinkomarginaaliin, määritellään perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti (ks. jäljempänä johdanto-osan 182 kappale). Siksi se ei riipu normaaliarvon määritysmenetelmästä. Toiseksi on jo selitetty johdanto-osan 52 ja 54 kappaleessa, että vertailumaan käyttö yhdessä tutkimuksessa ja unionin tietojen käyttö toisessa tutkimuksessa ei merkitse syrjivää kohtelua. Kolmanneksi ero asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien, yhteistyötä tekemättömien tuottajien tulleissa johtuu perusasetuksen edellytysten mukaisesti siitä, että kyseessä ovat eri menettelyt, jotka liittyvät eri ajanjaksoihin. Tämän vuoksi väite hylätään.

               (57)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset eivät edellä esitetyn vuoksi johtaneet muutoksiin polkumyyntiä koskevissa päätelmissä.

         3.8.   Polkumyyntimarginaali

               (58)

               Komissio vertasi tuotelajikohtaista painotettua keskimääräistä vientihintaa tuotelajikohtaiseen painotettuun keskimääräiseen normaaliarvoon perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

               (59)

               Painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit ilmaistaan prosentteina CIF-hinnoista unionin rajalla tullaamattomana, ja ne ovat seuraavat:

                           Yritys

                           Lopullinen polkumyyntimarginaali

                           Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited ja Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited

                           88,7 %

         4.   VAHINKO

   4.1.   Alustava huomio

               (60)

               Koska unionin tuotannonala koostuu yhdestä ainoasta tuottajasta ja tämä menettely koskee ainoastaan yhtä vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien ryhmää, vahinkoindikaattorit ja tuontitiedot piti indeksoida liiketoiminnan kannalta arkaluonteisten tietojen luottamuksellisuuden varmistamiseksi.

         4.2.   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

               (61)

               Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla unionissa ainoastaan yksi tuottaja, joka näin ollen muodostaa unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

         4.3.   Unionin kulutus

               (62)

               Natriumsyklamaattia tuotetaan ainoastaan unionissa, Kiinassa ja Indonesiassa. Komissio määritti unionin kulutuksen ottamalla huomioon unionin tuotannonalan myyntimäärän unionin markkinoilla ja lisäämällä siihen natriumsyklamaatin tuontimäärät Kiinasta ja Indonesiasta. Koska natriumsyklamaatin tuontiin kyseisistä kahdesta maasta sovellettiin tarkastelujaksolla toimenpiteitä, komissio käytti perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti (’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’) kerättyjä tilastotietoja määrittääkseen kyseisistä kahdesta maasta tulevan tuonnin määrän ja keskimääräiset hinnat tarkastelujaksolla (14), sillä tietokannassa oli riittävästi yksityiskohtaista tietoa, joka perustui 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

               (63)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti Kiinasta tapahtuvaa vientiä koskevia uusia tietoja, jotka osoittaisivat, että muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yritykseltä Fang Da tulevat vientimäärät tarkastelujaksolla olivat suuremmat kuin 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saadut tiedot osoittivat. Vientiä harjoittava tuottaja ei kuitenkaan paljastanut näiden uusien tietojen tarkkaa lähdettä eikä, erilaisten numerotietojen esittämistä lukuun ottamatta, esittänyt perusteita sille, miksi olisi jätettävä huomiotta tosiasiallista tuontia koskevat 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot, joita tässä tutkimuksessa käytettiin. Komissio ei siksi muuttanut tässä tutkimuksessa käytettyjen tietojen lähdettä.

               (64)

               Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Unionin kulutus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Unionin kulutus yhteensä

                           100

                           103

                           93

                           97

                           101

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (65)

               Natriumsyklamaatin kulutus unionissa laski ensin 7 prosenttia vuosina 2011–2013 ja kasvoi sen jälkeen. Kulutus oli tutkimusajanjaksolla suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011.

         4.4.   Tuonti yrityksestä Fang Da

               (66)

               Varmistaakseen tietojen johdonmukaisuuden koko tarkastelujaksolla komissio käytti samaa tietolähdettä kuin edellä on mainittu eli 14 artiklan 6 kohdan mukaista tietokantaa määrittääkseen yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrän ja hintakehityksen. Nämä tiedot ristiintarkastettiin niiden tietojen kanssa, jotka yritys Fang Da toimitti vastauksessaan kyselylomakkeeseen, ja niiden havaittiin olevan yhdenmukaisia.

         4.4.1.   Määrä ja markkinaosuus

               (67)

               Yrityksen Fang Da tuonti unioniin kehittyi seuraavalla tavalla:

                  Taulukko 2

                  Tuontimäärä ja markkinaosuus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuonnin määrä

                           100

                           84

                           111

                           156

                           161

                           Markkinaosuus

                           100

                           82

                           119

                           161

                           160

                              Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (68)

               Tarkastelujaksolla polkumyynnillä tapahtuva tuonti yrityksestä Fang Da kasvoi 61 prosenttia. Ensiksi tuonti laski 16 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, mutta sitten tuonti lähes kaksinkertaistui vuodesta 2012 tutkimusajanjaksoon. Markkinaosuudet noudattivat samaa kehityssuuntausta, ja kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tuntuvasti eli 60 prosenttia.

               (69)

               Vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla yrityksestä Fang Da tuli suurin toimittaja unionin markkinoilla, ja sen markkinaosuus oli hieman suurempi kuin kaiken muun tuonnin yhteensä ja paljon suurempi kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus.

               (70)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti Kiinasta tapahtuvaa vientiä koskevien uusien tietojen perusteella, että se lisäys, jota sen omassa viennissä unioniin oli tapahtunut, enemmän kuin korvaantui muiden kiinalaisten viejien myynnin laskulla, mikä olisi ristiriidassa 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan sisältämiin tietoihin perustuvan tutkimuksen kanssa. Kuten edellä johdanto-osan 63 kappaleessa selitetään, asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei osoittanut, että uudet tiedot, jotka se oli esittänyt muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista kuin Fang Da, olisivat luotettavampia kuin tässä tutkimuksessa käytetyt tiedot. Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin.

         4.4.2.   Yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (71)

               Yrityksestä Fang Da unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Tuontihinnat (euroa/kg)

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Fang Da

                           100

                           110

                           105

                           96

                           99

                              Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (72)

               Yrityksestä Fang Da tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen keskituontihinta laski yhden prosentin tarkastelujaksolla. Se kuitenkin ensin nousi 10 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012, laski sitten 14 indeksipistettä vuodesta 2012 vuoteen 2014 ja nousi lopulta 3 indeksipistettä vuoden 2014 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

               (73)

               Vuosina 2011 ja 2012 yrityksen Fang Da tuontihinnat olivat keskimäärin korkeammat kuin muut tuontihinnat (jotka perustuivat samaan tietolähteeseen ja sisälsivät polkumyyntitullit), mutta laskivat muiden tuontihintojen tasolle vuonna 2013 ja niitä alhaisemmiksi vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla.

               (74)

               Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjaksolla FDYQ:n tietojen ja unionin tuottajan tietojen perusteella vertaamalla

                           —

                           etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloitettuja unionin tuottajan tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, sekä

                           —

                           vastaavia FDYQ:lta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitettuja tuotelajikohtaisia painotettuja keskimääräisiä hintoja, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) unionin rajalla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

               (75)

               Hintavertailu tehtiin tuotelajeittain ja asianmukaiset oikaisut tehtiin tarvittaessa. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajan liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Tulos osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 19,1 prosenttia.

         4.5.   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   4.5.1.   Yleisiä huomioita

               (76)

               Natriumsyklamaatin tuotannossa on kaksi keskeistä tuotantovaihetta. Ensimmäinen vaihe edellyttää reaktoreiden käyttöä, ja sen aikana raaka-aineet muutetaan raa'aksi (epäpuhtaaksi) natriumsyklamaatiksi. Toisen tuotantovaiheen aikana raaka natriumsyklamaatti on puhdistettava ennen kuin sitä voidaan käyttää, asiaan liittyvät säännökset huomioon ottaen, tuotantoketjun loppupään elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa.

               (77)

               Heinäkuussa 2011 tapahtuneen teknisen häiriön vuoksi (räjähdys tehtaalla) unionin tuotannonala ei voinut toteuttaa ensimmäistä tuotantovaihetta eli reaktoriprosessia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, ja sen oli väliaikaisesti turvauduttava tuotuun natriumsyklamaattiin, jonka puhdistusta jatkettiin, jotta se pystyi ylläpitämään kaupallista toimintaansa.

               (78)

               Koska unionin tuottajalla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin turvautua väliaikaisesti tuontiin ja kun otetaan huomioon tuonnin rajallinen kesto ja vähäiset tuontimäärät tarkastelujaksolla, tämä häiriötilanne ja sen seuraukset eivät mitätöi edellä esitettyjä päätelmiä unionin tuotannonalan määritelmästä. Sillä oli kuitenkin tuntuva vaikutus unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen vuosina 2011–2012 eli tarkastelujakson alussa erityisesti kapasiteetin, tuotannon ja myyntimäärien sekä tuotavuusindikaattoreiden osalta. Sillä oli myös jonkin verran – vaikkakin vain vähän – vaikutusta tuonnin kehitykseen. Nämä tekijät otetaan huomioon arvioitaessa vahinkoindikaattoreiden kehitystä.

               (79)

               Tässä yhteydessä ja tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. Vahingon määrittämistä varten komissio arvioi taloudellisia indikaattoreita niiden tietojen perusteella, jotka koskevat unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti muodostavaa unionin ainoaa tuottajaa.

               (80)

               Komission arvioimat unionin ainoaa tuottajaa koskevat taloudelliset indikaattorit olivat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

         4.5.2.   Vahinkoindikaattorit

   4.5.2.1.   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (81)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 4

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä

                           100

                           104

                           189

                           159

                           157

                           Tuotantokapasiteetti

                           100

                           114

                           171

                           171

                           171

                           Kapasiteetin käyttöaste

                           100

                           91

                           110

                           93

                           92

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (82)

               Tuotanto kasvoi kaiken kaikkiaan tarkastelujaksolla 57 prosenttia. Kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa ja jäljempänä 83 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalan tuotanto oli kuitenkin epätavallisen vähäistä vuosina 2011–2012. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä tuotantotaso laski jyrkästi, 32 indeksipistettä.

               (83)

               Tuotantokapasiteetti puolestaan nousi tuntuvasti tarkastelujaksolla (71 %), mutta tämän kehityksen selittää vuosien 2011 ja 2012 epätavallisen alhainen taso, joka johtui edellä mainitusta häiriöstä tuotantolaitoksessa. Tuotantokapasiteetti laskettiin niiden kuukausien lukumäärän perusteella, joina unionin tuotannonala pystyi tuottamaan itse natriumsyklamaattia, eli vain 7 kuukautta vuonna 2011, 8 kuukautta vuonna 2012 ja 12 kuukautta muina ajanjaksoina. Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka.

               (84)

               Kapasiteetin käyttöaste aleni 8 prosenttia vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuodesta 2013 lasku oli huomattavaa tuotantomäärän alenemisen myötä.

         4.5.2.2.   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (85)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä

                           100

                           69

                           146

                           108

                           104

                           Markkinaosuus

                           100

                           67

                           157

                           111

                           104

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (86)

               Myyntimäärä unionin markkinoilla ja vastaava markkinaosuus noudattivat samaa kehityssuuntausta tarkastelujaksolla. Ne kasvoivat yleisesti ottaen 4 prosenttia.

               (87)

               Koska näissä luvuissa näkyy ainoastaan unionin tuotannonalan itse tuottama natriumsyklamaatti, vuosien 2011 ja 2012 tasot olivat epätavallisen alhaiset, mikä johtui edellä johdanto-osan 77 ja 83 kappaleessa mainituista syistä. Vuodesta 2013 lähtien, jolloin unionin tuotannonalan oma natriumsyklamaatin tuotanto oli taas käynnissä, unionin tuotannonalan myynti laski 42 indeksipistettä tilausten menettämisen vuoksi.

               (88)

               Myös markkinaosuus aleni tuntuvasti vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Sen sijaan unionin kulutus kasvoi 8 indeksipistettä ja tuonti yrityksestä Fang Da myös yhä lisääntyi ja yritys kasvatti markkinaosuuttaan kyseisten kolmen vuoden aikana.

         4.5.2.3.   Kasvu

               (89)

               Unionin tuotannonalan tilanne parani vuosina 2011–2013, kun tuotannonala pystyi lisäämään tuotantoaan, tuotantokapasiteettiaan, myyntiään ja markkinaosuuttaan. Kasvu johtui kahdesta seikasta i) polkumyyntitullien korotuksesta tiettyjen vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien osalta, sillä tullit kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012 ja ii) siitä seikasta, että unionin tuotannonala pystyi taas itse tuottamaan natriumsyklamaattia 12 kuukautta vuonna 2013 verrattuna vain 7 kuukauteen vuonna 2011 ja 8 kuukauteen vuonna 2012.

               (90)

               Jos räjähdystä ei olisi tapahtunut heinäkuussa 2011, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste, myynti ja markkinaosuudet olisivat olleet paljon suuremmat vuosina 2011 ja 2012, koska unionin tuotannonala olisi voinut toimittaa asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia sen sijaan, että se toi natriumsyklamaattia ja jatkojalosti (puhdisti) sitä elokuusta 2011 toukokuuhun 2012. Tämän seurauksena tuotannon, myynnin ja markkinaosuuksien kasvu vuosina 2011–2013 olisi ollut paljon vähäisempää. Tuotantokapasiteetti puolestaan olisi jopa jäänyt vuoden 2013 tasolleen koko tarkastelujakson ajaksi. Vuodesta 2013 alkaen tutkimusajanjaksoon saakka kaikki edellä mainitut määrään liittyvät kehityssuuntaukset, lukuun ottamatta tuotantokapasiteettia, kääntyivät täysin päinvastaisiksi. Vaikka unionin kulutus seurasi kasvavaa suuntausta vuodesta 2013 alkaen, unionin tuotannonala itse asiassa koki taloudellista laskua. Samaan aikaan unionin tuotannonalan kannattavuus pysytteli vahvasti negatiivisena koko tarkastelujakson, mikä rajoitti unionin tuotannonalan kasvunäkymiä.

         4.5.2.4.   Työllisyys ja tuottavuus

               (91)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Työllisyys ja tuottavuus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           100

                           100

                           105

                           105

                           105

                           Tuottavuus

                           100

                           104

                           180

                           151

                           150

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (92)

               Vaikka unionin tuotannonala ei pystynyt itse tuottamaan natriumsyklamaattia elokuusta 2011 toukokuuhun 2012, se päätti säilyttää työllisyyden vakaana tuolla ajanjaksolla, koska vähennyksiä pidettiin liian kalliina ja tarpeettomina. Vaikka yksi työntekijä irtisanottiin vuonna 2012, työllisyyden taso ei muuttunut vuosina 2011–2012, sillä unionin tuotannonala palkkasi uuden työntekijän samana vuonna. Työntekijöiden lukumäärä kasvoi hieman vuonna 2013 ja pysytteli sen jälkeen vakaana tutkimusajanjaksoon saakka.

               (93)

               Tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi unionin tuotannonalan kannattavuuteen kohdistui samanlaisia vaikutuksia kuin edellä on esitetty muiden taloudellisten indikaattoreiden osalta. Samaan tapaan kuin tuotanto, tuottavuus oli poikkeuksellisen alhaisella tasolla vuosina 2011 ja 2012 ja kasvoi sitten jyrkästi lähes 80 indeksipistettä vuonna 2013. Tämän jälkeen se tilausten menettämisen vuoksi kuitenkin aleni 30 indeksipistettä vuonna 2014 ja pysytteli tällä tasolla tutkimusajanjaksoon saakka.

         4.5.2.5.   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

               (94)

               Polkumyyntimarginaali oli merkittävästi vähimmäistasoa korkeampi. Tosiasiallisen polkumyyntimarginaalin suuruuden vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

               (95)

               Käytössä on ollut polkumyyntitoimenpiteitä, jotka on suunnattu muiden kiinalaisten sekä indonesialaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittamaa tuontia vastaan vuodesta 2004 alkaen. Tässä yhteydessä on mainittava, että alkuperäisessä tutkimuksessa kahdelle muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle kuin yritykselle Fang Da asetettu polkumyyntitulli havaittiin riittämättömäksi tasapainottamaan polkumyyntiä, joka aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tämän seurauksena kyseisille kahdelle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle asetettu polkumyyntitulli yli kaksinkertaistettiin toukokuussa 2012, kuten edellä johdanto-osan 2 kappaleessa selitetään. Nyt tehty analyysi huomioon ottaen on selvää, että polkumyynti tapahtuu edelleen.

         4.5.2.6.   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (96)

               Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7

                  Myyntihinnat unionissa

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen yksikkömyyntihinta

                           100

                           105

                           103

                           107

                           106

                           Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset

                           100

                           107

                           97

                           95

                           96

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (97)

               Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta nousi 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Se kasvoi ensin 5 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja pysytteli sitten vakaana tutkimusajanjaksoon saakka.

               (98)

               Unionin tuotannonalan keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 7 indeksipistettä vuosina 2011–2012 ja sitten laskivat 10 indeksipistettä vuonna 2013 verrattuna vuoteen 2012. Vuodesta 2013 alkaen ne pysyttelivät vakaana tutkimusajanjaksoon saakka. Nämä muutokset johtuivat lähinnä raaka-ainekustannusten heilahtelusta.

               (99)

               Edellä esitetyn osalta olisi mainittava, ettei unionin tuotannonala pystynyt tarkasti erottelemaan puhdistuskustannuksia kaikista tuotantokustannuksista. Tämän seurauksena vuosien 2011 ja 2012 indekseissä, toisin kuin vuosien 2013 ja 2014 sekä tutkimusajanjakson indekseissä, näkyvät myös unionin tuotannonalan tuoman natriumsyklamaatin puhdistuskustannukset.

               (100)

               Edellä esitetty huomioon ottaen olisi tulkittava varovasti vuosien 2011–2012 ja myöhempien ajanjaksojen kehityssuuntauksia, sillä kehitykseen on vaikuttanut – vaikkakin vain vähän – se seikka, että vuosien 2011–2012 indeksit perustuivat erilaisiin tietosarjoihin.

               (101)

               Joka tapauksessa keskimääräiset yksikkömyyntihinnat jäivät koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä alle edellä olevassa taulukossa ilmoitettujen unionin tuotannonalan keskimääräisten yksikkökohtaisten tuotantokustannusten.

         4.5.2.7.   Työvoimakustannukset

               (102)

               Unionin ainoan tuottajan keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 8

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           100

                           127

                           115

                           102

                           95

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (103)

               Keskimääräiset työvoimakustannukset alenivat 5 prosenttia koko tarkastelujaksolla. Kustannukset kuitenkin ensin nousivat 27 prosenttia vuonna 2012 – lähinnä tämä johtui irtisanotulle työntekijälle maksetuista korvauksista – ja alenivat tämän jälkeen tasaisesti tutkimusajanjaksoon saakka, jolloin ne laskivat 5 prosenttia alle niiden vuoden 2011 tason.

         4.5.2.8.   Varastot

               (104)

               Unionin ainoan tuottajan varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Varastot

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot

                           100

                           258

                           339

                           406

                           708

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

                           100

                           249

                           179

                           255

                           451

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (105)

               Tarkastelujaksolla loppuvarastot ilmaistuna prosenttiosuutena tuotannosta vaihtelivat tuntuvasti. Ensin ne kasvoivat vuosina 2011–2012, jonka jälkeen ne seuraavana vuonna laskivat ja lopulta kasvoivat huomattavasti tutkimusajanjaksoon saakka. Kaiken kaikkiaan ne kasvoivat tarkastelujaksolla 351 indeksipistettä. Tämä kasvu johtui osittain siitä, ettei unionin tuottaja pystynyt myymään tuotteitaan, koska se joutui kilpailemaan alhaisin hinnoin tapahtuvan tuonnin kanssa, mutta se johtui myös siitä, että varastot olivat vuonna 2011 epätavallisen pienet johtuen edellä johdanto-osan 77 kappaleessa selitetystä teknisestä häiriöstä.

         4.5.2.9.   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (106)

               Unionin ainoan tuottajan kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Kannattavuus

                           – 100

                           – 111

                           – 82

                           – 61

                           – 69

                           Kassavirta

                           100

                           – 500

                           – 1 107

                           – 559

                           – 766

                           Investoinnit

                           100

                           203

                           15

                           0

                           0

                           Investointien tuotto

                           – 100

                           – 42

                           – 104

                           – 79

                           – 77

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (107)

               Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla natriumsyklamaatin myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kuten edellä johdanto-osan 99 kappaleessa mainitaan, tuotantokustannukset, joiden perusteella määritettiin vuosien 2011–2012 voiton/tappion taso, pystyttiin vahvistamaan vain yleisesti ottaen, eli ne sisältävät myös tuotuun natriumsyklamaattiin liittyvät kustannukset. Tämä huomioon ottaen kannattavuuslukujen arviointi osoitti, että unionin tuotannonala kärsi huomattavia tappioita koko tarkastelujakson ajan. Tappiot olivat erityisen suuria vuosina 2011–2012, mutta tilanne koheni vuoden 2013 jälkeen.

               (108)

               Nettokassavirta osoittaa unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys ilmaistuna suhteessa natriumsyklamaatin kokonaismyyntiin (15) oli positiivinen vuonna 2011 ja kääntyi sitten hyvin negatiiviseksi vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä.

               (109)

               Ainoat merkittävät investoinnit tehtiin vuosina 2011–2013, ja ne liittyvät yksinomaan vuonna 2011 tapahtuneen räjähdyksen vahingoittamien tuotantovälineiden korvaamiseen uusilla. Vakuutus kattoi investoinnit kokonaan.

               (110)

               Investointien tuotto koostuu voitosta, joka ilmaistaan prosentteina käyttöomaisuuden nettokirjanpitoarvosta. Se oli hyvin negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.

               (111)

               Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kärsimät tappiot, tuotannonalan kyky hankkia pääomaa heikkeni vakavasti.

         4.5.3.   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (112)

               Vaikka jotkin unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvät taloudelliset indikaattorit, kuten tuotanto, tuotantokapasiteetti, myynti, markkinaosuus ja kannattavuus, paranivat vuosina 2011–2012 ja vuonna 2013, tähän kehitykseen vaikutti vain osittain aito markkinakehitys, joka oli seurausta siitä, että joillekin vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille asetettiin korkeammat polkumyyntitullit toukokuussa 2012.

               (113)

               Itse asiassa, kuten edellä johdanto-osan 89 kappaleessa todetaan, kyseisiä parannuksia voi huomattavassa määrin selittää myös i) tehtaalla heinäkuussa 2011 tapahtunut räjähdys, ii) se seikka, ettei unionin tuotannonala pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia itse kyseisen räjähdyksen seurauksena elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana, ja iii) tuotannonalan paluu täyteen 12 kuukauden tuotantoprosessiin vuonna 2013 sen jälkeen, kun tuhoutuneet tuotantolinjat oli korvattu uusilla. Näiden indikaattoreiden kasvu vuoteen 2013 mennessä olisi selvästi ollut huomattavasti vähäisempää, jos räjähdystä ei olisi tapahtunut.

               (114)

               Edellä mainittu myönteinen kehitys muuttui selkeästi vuodesta 2013 alkaen, sillä unionin tuotannonalan tuotanto, myynti, tuottavuus ja markkinaosuus heikkenivät tuntuvasti.

               (115)

               Lisäksi unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysytteli koko tarkastelujakson ajan keskeytyksettä vaikeana. Erityisesti unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat kaiken kaikkiaan hyvin negatiivisia tuloksia.

               (116)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

               (117)

               Asianomainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa johdanto-osan 115 kappaleessa esitetyn päätelmän, jonka mukaan vahinko näkyi kannattavuudessa, kassavirrassa ja investointien tuotossa, sillä ne olivat kehittyneet positiivisella tavalla vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä.

               (118)

               Komissio panee merkille, että vaikka tappion taso, negatiivinen kassavirta ja investointien tuotto tosiaankin paranivat tarkastelujaksolla hieman, niiden taso oli silti hyvin negatiivinen vuosina 2013 ja 2014 sekä tutkimusajanjaksolla. Mikään vahinkotekijöistä ei perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan ole myöskään yksinään ratkaiseva vaan kaikki näitä tekijöitä on arvioitava yhdessä. Näin ollen väite hylätään.

               (119)

               Lisäksi Fang Da väitti, ettei tarkastelujakso ollut edustava, sillä siihen vaikutti kaksi seikkaa eli se, että kaikki vuosien 2011 ja 2012 tiedot olivat vääristyneitä, ja se, että loppuaika vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka oli liian lyhyt.

               (120)

               Ensimmäisen seikan osata Fang Da väitti, että kaikki vuosien 2011 ja 2012 tiedot olivat tilastollisesti hyödyttömiä ja ne on jätettävä huomioimatta vahinkoanalyysissa seuraavin perustein:

                           i)

                           näiden kahden vuoden aikana oli käynnissä natriumsyklamaatin tuontia yrityksestä Fang Da koskeva tutkimus ja tämä riitti vääristämään tiedot ja muuttamaan nämä ajanjaksot epäluotettaviksi vertailukohdaksi, jonka perusteella tulevaa kehitystä voitaisiin analysoida;

                           ii)

                           näihin kahteen vuoteen aiheutui huomattavat vaikutukset unionin tuottajan tehtaalla tapahtuneesta räjähdyksestä.

               (121)

               Edellä olevan i alakohdan osalta on todettava, ettei Fang Da osoittanut, miksi tai miten edellinen tutkimus oli vääristänyt kyseistä ajanjaksoa koskevia unionin tuotannonalan tietoja. Näin ollen komission oli hylättävä tämä peruste edellä mainittuja väitteitä arvioidessaan.

               (122)

               Edellä olevan ii alakohdan osalta on todettava, että komissio selkeästi otti huomioon sen, että räjähdys oli vaikuttanut unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vuosina 2011–2012, ja, kuten edellä johdanto-osan 78 kappaleessa mainitaan, nämä seikat oli otettu asianmukaisesti huomioon, kun arvioitiin vahinkoindikaattoreiden kehitystä. Muistutetaan myös mieliin, että komissio totesi edellä johdanto-osan 114 kappaleessa, että unionin tuotannonalan tilanne selkeästi yhä heikkeni vuoden 2013 jälkeen (eli vuosien 2011–2012 jälkeen). Näin ollen tämä väite oli hylättävä.

               (123)

               Toisen seikan osalta Fang Da väitti, että tarkastelujakson loppuaika eli vuodet 2013–2014 ja tutkimusajanjakso, ei ollut riittävä vahinkoa koskevien mielekkäiden päätelmien tekemiseksi. Asianomainen vientiä harjoittava tuottaja ei perustellut väitettään. Tutkimusajanjakson osalta tehdään vahinkoa koskeva päätelmä analysoimalla vahinkoindikaattoreiden kehitystä tarkastelujaksolla. Näin ollen myös tämä väite oli hylättävä.

               (124)

               Edellä esitetyn lisäksi Fang Da väitti, ettei vuotta 2013 voitu käyttää vertailukohtana vahingon arvioimiseksi, koska vuoden 2013 luvut olivat poikkeuksellisen korkeita. Tämän se katsoi johtuvan unionin tuotannonalan asiakkaista, jotka eivät pystyneet ostamaan natriumsyklamaattia räjähdyksen jälkeen ja, kun tuotanto oli taas käynnistynyt, kääntyivät taas voimakkaasti unionin tuotannonalan puoleen varastojaan täydentääkseen.

               (125)

               Ensinnäkin tämä toteamus perustuu yksinkertaiseen vailla pohjaa olevaan väitteeseen, sillä Fang Da ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että unionin tuotannonala menetti räjähdyksen seurauksena huomattavasti asiakkaitaan, jotka päättivät sitten palata sen asiakkaiksi ja lisätä tilauksiaan vuonna 2013. Toiseksi saatavilla oleva näyttö ei tue tätä väittämää. Päinvastoin, näyttö osoittaa, että vuosina 2011–2012 ajanjaksolla, jona unionin tuotannonala ei voinut itse tuottaa natriumsyklamaattia, se säilytti asiakkaansa ja toimitti niille tuotua ja jatkojalostettua natriumsyklamaattia, kuten edellä johdanto-osan 77 kappaleessa todetaan. Sen vuoksi tämä väite oli hylättävä.

         5.   SYY-YHTEYS

               (126)

               Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti komissio tutki myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, että muiden tekijöiden kuin yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa ei pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana.

         5.1.   Yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset

               (127)

               Tutkimuksessa on käynyt ilmi vahva yhteys yrityksen Fang Da tuontihintojen ja markkinaosuuden sekä unionin tuotannonalan tilanteen välillä. Sitä kuvataan seuraavassa taulukossa:

                  Taulukko 11

                  Tuontihinnat ja markkinaosuus

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Yrityksen Fang Da tuontihinnat

                           100

                           110

                           105

                           96

                           99

                           Yrityksen Fang Da markkinaosuus

                           100

                           82

                           119

                           161

                           160

                           Unionin tuotannonalan markkinaosuus

                           100

                           67

                           157

                           111

                           104

                           Kiinalaiset tuontihinnat (mukaan lukien polkumyyntitullit), ei kuitenkaan Fang Da

                           100

                           109

                           112

                           108

                           111

                           Kiinalainen markkinaosuus, ei kuitenkaan Fang Da

                           100

                           110

                           79

                           73

                           77

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot, 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (128)

               Vuosina 2011–2012 unioniin suuntautuvat yrityksen Fang Da tuontihinnat nousivat 10 prosenttia ja yrityksen markkinaosuus kasvoi 18 prosenttia. Tämän jälkeen vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon Fang Da kuitenkin onnistui kaksinkertaistamaan markkinaosuutensa laskemalla hintojaan tuntuvasti.

               (129)

               Vuodesta 2012 vuoteen 2013 Fang Da ensin laski hintojaan 5 prosenttia samalle tasolle muiden kiinalaisten tuontihintojen kanssa. Muihin kiinalaisiin tuontihintoihin vaikutti myös toukokuusta 2012 alkaen se, että yhden keskeisen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan polkumyyntitulleja korotettiin tuntuvasti. Tämä kehitys käy ilmi edellä olevasta taulukosta, jossa esitetään kiinalaiset tuontihinnat polkumyyntitullit mukaan lukien. Vuodesta 2012 vuoteen 2013 tämä hintojen yhtenäistäminen johti yrityksen Fang Da markkinaosuuden tuntuvaan kasvuun 37 indeksipisteellä. Tämä tapahtui ennen kaikkea muun kiinalaisen viennin kustannuksella, sillä sen markkinaosuus aleni 31 indeksipistettä.

               (130)

               Vuodesta 2013 vuoteen 2014 Fang Da edelleen alensi hintojaan vielä 9 indeksipistettä, joten hinnat laskivat Kiinasta tulevaa muuta tuontia alhaisemmalle tasolle. Tämä johti asianomaisen yrityksen markkinaosuuden uuteen merkittävään kasvuun 42 indeksipisteellä. Tällä kertaa tämä tapahtui unionin tuotannonalan kustannuksella, sillä unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 53 indeksipistettä samalla ajanjaksolla.

               (131)

               Kuten edellä johdanto-osan 75 kappaleessa todetaan, yrityksen Fang Da aikaansaama hinnan alittavuuden marginaali oli tuntuva. Koska polkumyynnillä yrityksestä Fang Da selvästi unionin tuotannonalan hinnat alittavin hinnoin tulleen tuonnin määrä kasvoi koko ajan, unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään eräälle toiselle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle asetetun polkumyyntitullin vuonna 2012 tehdystä korotuksesta, eikä se pystynyt hankkimaan markkinaosuuttaan takaisin.

               (132)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tuleva tuonti on lisännyt huomattavasti unionin tuotannonalalle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä aiheutunutta merkittävää vahinkoa.

         5.2.   Muiden tekijöiden vaikutukset

   5.2.1.   Muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tuleva tuonti

               (133)

               Muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin määrä kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 12

                  Tuontimäärä (indeksi)

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Kiina (paitsi Fang Da)

                           100

                           114

                           73

                           71

                           77

                           Indonesia

                           100

                           225

                           31

                           18

                           9

                              Lähde: 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (134)

               Tuonti Indonesiasta oli vähäistä vuosina 2011 ja 2012, hyvin vähäistä vuonna 2013 ja vähäpätöistä vuonna 2014 ja tutkimusajanjaksolla. Joten vaikka tuonnin määrä vaihteli paljon tarkastelujaksolla, tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan voidaan pitää hyvin vähäisenä vuodesta 2011 vuoteen 2012 ja merkityksettömänä vuodesta 2013 tutkimusajanjaksoon saakka.

               (135)

               Muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin määrä väheni 23 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuonti kasvoi ensin 14 prosenttia vuosina 2011–2012 ja laski sen jälkeen hyvin jyrkästi, eritoten 41 indeksipistettä vuodesta 2012 vuoteen 2013.

               (136)

               Vaikka muu tuonti Kiinasta näin ollen kaiken kaikkiaan väheni, se oli edelleen huomattavaa, hyvin lähellä yrityksen Fang Da tasoa. Vaikka muun tuonnin keskimääräiset hinnat – mukaan lukien muuhun tuontiin sovelletut polkumyyntitullit – olivat keskimäärin hieman yrityksen Fang Da hintoja korkeammat, ne olivat silti alhaiset ja paljon alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. Siksi voidaan päätellä, että tarkastelujaksolla alhaisin hinnoin muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da tapahtuva tuonti pahensi unionin tuotannonalan vahingollista tilannetta.

               (137)

               Kuten edellä 5.1 kohdassa on selitetty, unionin tuotannonala tilanteen heikkeneminen edelleen vuodesta 2013 alkaen johtui ennen kaikkea polkumyynnillä ja alhaisin hinnoin yrityksestä Fang Da tapahtuvan tuonnin kasvavista määristä. Näin ollen muilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin vaikutukset, vaikkakin ne pahensivat vahinkoa, eivät sinällään poistaneet syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon välillä.

         5.2.2.   Tekninen häiriö (räjähdys) unionin tuotannonalan tehtaalla

               (138)

               Kuten on jo selitetty edellä johdanto-osan 77 ja 83 kappaleessa, unionin tuotannonalan tehtaalla tapahtui räjähdys heinäkuussa 2011, minkä seurauksena unionin tuotannonala ei voinut suorittaa reaktioprosessia eikä siis tuottaa ja myydä omaa natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisenä aikana.

               (139)

               Kyvyttömyydellä tuottaa itse natriumsyklamaattia oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä. Esimerkiksi tuotantoon, kapasiteetin käyttöasteeseen, myyntiin, markkinaosuuteen ja tuottavuuteen liittyvät luvut olisivat toden totta voineet olla paremmat kyseisellä ajanjaksolla, jos onnettomuutta ei olisi tapahtunut, sillä unionin tuotannonala ei pystynyt toimittamaan asiakkailleen itse tuottamaansa natriumsyklamaattia, vaan sen piti tuoda natriumsyklamaattia, puhdistaa ja jälleenmyydä se elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisellä ajanjaksolla.

               (140)

               Vaikka edellä mainittuihin unionin tuotannonalan taloudellisiin indikaattoreihin vaikutti se, ettei unionin tuotannonala itse pystynyt tuottamaan natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä, komissio tuli siihen tulokseen, ettei tehtaalla tapahtunut räjähdys merkittävästi vaikuttanut unionin tuotannonalan vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä kärsimään vahinkoon.

               (141)

               Unionin tuotannonala toden totta sai oman natriumsyklamaatin tuotantonsa taas täyteen vauhtiin jo toukokuussa 2012, eikä räjähdys sen jälkeen enää vaikuttanut unionin tuotannonalan taloudelliseen toimintaan. Itse asiassa nimenomaan polkumyynnillä tapahtunut tuonti yrityksestä Fang Da alkoi vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä ajanjaksolla vaikuttaa vahingollisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. On tärkeää panna merkille, että tämä negatiivinen vaikutus alkoi ilmetä useita kuukausia sen jälkeen, kun unionin tuotannonala oli korvannut tuotantolinjat uusilla ja natriumsyklamaatin tuotanto oli päässyt taas täyteen vauhtiin. Laskelmat perustuvat 12 kuukauden jaksoihin vuosina 2013, 2014 ja tutkimusajanjaksolla.

               (142)

               Edellinen huomioon ottaen komissio katsoo, että tekninen häiriö, joka vaikutti unionin tuotannonalan liiketoimiin elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välisellä ajanjaksolla, ei poistanut syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja kyseisen tuonnin unionin tuotannonalalle vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisellä ajalla aiheuttaman vahingollisen tilanteen välillä.

         5.2.3.   Unionin tuotannonalan vientitulos

               (143)

               Unionin tuottajan viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 13

                  Unionin tuotannonalan vientitulos

                              Indeksi (2011 = 100)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tutkimusajanjakso

                           Vientimäärä

                           100

                           118

                           198

                           212

                           180

                           Keskimääräinen hinta

                           100

                           102

                           106

                           106

                           108

                              Lähde: Unionin tuotannonalan tiedot.

               (144)

               Vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärästä tarkastelujaksolla on huomattava, vaihdellen noin 30 prosentista noin 50 prosenttiin. Vuosien 2011–2012 alhaiset myyntimäärät on tulkittava sitä taustaa vasten, että unionin tuotannonala ei pystynyt tuottamaan omaa natriumsyklamaattia elokuun 2011 ja toukokuun 2012 välillä. Tämän jälkeen, kun oman natriumsyklamaatin tuotanto taas alkoi, vientimyynti kasvoi ensin 14 indeksipistettä vuosina 2013–2014 ja laski sen jälkeen 32 indeksipistettä tutkimusajanjaksolla.

               (145)

               Vientimyynnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujaksolla ja olivat tutkimusajanjaksolla 8 prosenttia korkeammat kuin vuonna 2011. Vaikka ne olivat järjestelmällisesti unionin tuotannonalan keskimääräisiä yksikkötuotantokustannuksia alhaisemmat, vientihinnat olivat korkeammat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset unionin markkinoiden myyntihinnat, minkä vuoksi ne tuottivat paljon vähemmän tappiota kuin myynti unionin markkinoilla.

               (146)

               Siitä seikasta huolimatta, että vientimyynti tuotti jonkin verran tappiota, komissio päätteli, ettei vientimyynti vaikuttanut merkittävästi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Tämä johtuu seuraavista syistä. Ensinnäkin vientimyynnin määrät alenivat paljon vähemmän, niin absoluuttisesti kuin suhteellisesti, kuin myynti unionin markkinoilla vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä. Myyntiin unionin markkinoilla kyseisellä ajanjaksolla vaikutti voimakkaasti se, että yrityksestä Fang Da tuotiin alhaisin hinnoin ja polkumyynnillä huomattavia määriä. Toiseksi vientimyynnin ansiosta unionin tuotannonala pystyi vähentämään samankaltaisen tuotteen myynnistä aiheutuvia kokonaistappioitaan, sillä vientimyyntihinnat olivat korkeammat ja tappiomarginaalit olivat siten alhaisemmat.

               (147)

               Näin ollen komission kannan mukaan unionin tuotannonalan vientimyynti ei poistanut syy-seurausyhteyttä, joka vallitsee polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja kyseisen tuonnin unionin tuotannonalalle aiheuttaman vahingollisen tilanteen välillä.

         5.2.4.   Kulutus

               (148)

               Vahinkoa ei voi aiheutua kulutustapojen muutoksesta, sillä kysyntä kasvoi hieman vuoden 2011 ja tutkimusajanjakson välillä. Vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välisellä ajanjaksolla, kun yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tulevan vahingollinen vaikutus oli erityisen selvä, kulutus kasvoi jopa 8 prosenttia, eli tämä kehityssuuntaus vahvistaa edellä esitetyn päätelmän.

         5.3.   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

               (149)

               Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala selvästi kärsi merkittävää vahinkoa tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala teki tappiota koko tarkastelujakson ajan. Lisäksi vuodesta 2013 alkaen, kun unionin tuotannonala pystyi aloittamaan tavanomaiseen tuotannon tuotantolinjoihinsa vaikuttaneen häiriön jälkeen, määrän vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, myynti ja markkinaosuus, osoittivat selkeitä heikkenemisen merkkejä.

               (150)

               Tämä tapahtui samaan aikaan, kun tuonti polkumyyntihinnoin ja alhaisin hinnoin yrityksestä Fang Da. Tämä tuonti korvasi ensin muun tuonnin Kiinasta ja omi sitten itselleen unionin tuotannonalan markkinaosuuden. Sen vuoksi unionin tuotannonalan kärsimän vahingon ja yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin välillä on selkeä syy-seurausyhteys.

               (151)

               Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Vahinkoon vaikuttivat myös jotkin muut tekijät, kuten unionin tuotannonalan vientitulos ja tehtaalla tapahtunut tekninen häiriö. Yhdistettyinäkin nämä vaikutukset katsottiin merkityksettömiksi verrattuna polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukseen. Muista kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista tuleva tuonti kuitenkin vaikutti vahinkoon tuntuvasti, kun otetaan huomioon tämän tuonnin määrä ja hintataso.

               (152)

               Komissio kuitenkin päätteli edellä esitetyn perusteella, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät poistaneet syy-yhteyttä yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalan kärsimän vahingon välillä. Lähinnä vahinko koostuu tuotannon, myyntimäärän ja markkinaosuuden menetyksistä, erityisesti vuodesta 2013 lähtien, sekä taloudellisista tappioista ja kaikkien muiden taloudellisten indikaattoreiden, kuten kassavirta ja investointien tuotto, heikosta tuloksesta.

               (153)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritykseltä Fang Da saatujen huomautusten mukaan syy-seurausyhteyttä koskenut komission analyysi oli riittämätön, epätäydellinen, sisälsi pelkkiä oletuksia eikä perustunut asiatietoihin. Tässä yhteydessä Fang Da erityisesti väitti, että muilta kiinalaisilta tuottajilta kuin Fang Da alhaisin hinnoin tapahtunut tuonti ja tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen vuoksi itse aiheutettu vahinko poistivat kokonaan yhteyden yrityksestä Fang Da tapahtuneen tuonnin ja tästä tuonnista unionin tuotannonalalle tapahtuneen vahingon välillä.

               (154)

               Tämän väitteen perusteluiksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä siitä, ettei komissio riittävällä tavalla erottanut polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutuksia, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Komissio on analysoinut muilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin vaikutukset asianmukaisesti, kuten 5.2.1 kohdassa selitetään. Lisäksi johdanto-osan 63 ja 70 kappaleessa on jo käsitelty sitä, että on käytetty 14 artiklan 6 kohdan mukaisesta tietokannasta saatuja tietoja sen sijaan, että olisi käytetty päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimitettuja, vientiä Kiinasta koskevia uusia tietoja. Kyseisen 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tiedot eivät tue yrityksen Fang Da väitettä siitä, että yrityksestä Fang Da unioniin suuntautuvan viennin kasvu enemmän kuin korvaantui muiden kiinalaisten viejien myynnin laskulla. Näin ollen on hylättävä edellä mainitut väitteet muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin Fang Da tulevan tuonnin vaikutuksista.

               (155)

               Komissio analysoi asianmukaisesti edellä 5.2.2 kohdassa mainitun unionin tuotannonalan tehtaalla tapahtuneen räjähdyksen seuraukset ja tuli siihen lopputulokseen, että vaikka räjähdys vaikutti unionin tuotannonalaan vuosina 2011 ja 2012, se ei poistanut yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle tapahtuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. Tämän vuoksi väite on hylättävä.

               (156)

               Fang Da myös väitti, että muiden voimakkaiden makeutusaineiden, kuten asesulfaamikaliumin ja aspartaamin, vaikutus oli jo yksinään todellinen syy natriumsyklamaatin unionin markkinoiden negatiiviseen kehitykseen ja pahensi huomattavasti unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimää vahinkoa, ja että komission olisi pitänyt analysoida tätä seikkaa. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty mitään muuta näyttöä kuin viittauksia komission päätelmiin menettelyissä, jotka koskivat asesulfaamikaliumin ja aspartaamin tuontia (16).

               (157)

               Olisi muistutettava mieliin, että unionin ainoa natriumsyklamaatin tuottaja ei valmista asesulfaamikaliumia eikä aspartaamia, joten unionin tuottaja ei ollut osa unionin tuotannonalaa, sellaisena kuin se on määriteltynä kahdessa muussa makeutusaineita koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. Näin ollen päätelmillä, jotka koskevat asesulfaamikaliumin ja aspartaamin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia unionin asesulfaamikaliumin ja aspartaamin tuottajiin, ei ole merkitystä ajatellen unionin tuotannonalan tilannetta tässä menettelyssä. Joka tapauksessa sen vailla pohjaa olevan väitteen, että asesulfaamikalium on natriumsyklamaatin parhaana pidetty kilpaileva vaihtoehto ja unionin tuotannonalan mahdollisesti kärsimän vahingon huomattava lisääjä, tulisi tavanomaisesti ilmetä natriumsyklamaatin unionin kulutuksen vähentymisenä. Kuten johdanto-osan 64–65 kappaleessa kuvataan, tarkastelujaksolla unionin natriumsyklamaatin kulutus oli suunnilleen samalla tasolla kuin vuonna 2011. Näin ei olisi tapahtunut, jos, kuten on väitetty, asesulfaamikalium olisi korvannut natriumsyklamaatin parhaana pidettynä kilpailevana tuotteena. Näin ollen, koska ei ole perusteltua näyttöä, joka olisi ristiriidassa komission johdanto-osan 148 kappaleessa esittämien päätelmien kanssa, yrityksen Fang Da väite on hylättävä.

         6.   UNIONIN ETU

               (158)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on määritetty. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

         6.1.   Unionin tuotannonalan etu

               (159)

               Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala kärsi merkittävää vahinkoa yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vuoksi. Unionin tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään siitä, että Indonesiaa ja muita kiinalaisia viejiä vastaan oli asetettu polkumyyntitullit ja niitä oli myös korotettu vuonna 2012. Yrityksen Fang Da aggressiivinen hinnoittelu ja siitä seuraava markkinaosuuden kasvu vuodesta 2013 alkaen johtivat siihen, että unionin tuotannonalan myyntimäärät ja markkinaosuus laskivat tuntuvasti siitä huolimatta, että Kiinasta ja Indonesiasta tulevaa tuontia vastaan oli otettu käyttöön polkumyyntitoimenpiteitä.

               (160)

               Yrityksestä Fang Da polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan käyttöön otettavien toimenpiteiden odotetaan antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden kilpailla tuonnin kanssa tasapuolisissa markkinaolosuhteissa. Tämä vapauttaisi tuotannonalan tuntuvista hintapaineista, joita nykyisin aiheutuu yrityksestä Fang Da unionin markkinoille tulevan tuonnin huomattavista määristä. Ainoastaan tällaisissa olosuhteissa unionin tuotannonala pystyisi nostamaan hintojaan, tuotantoaan ja myyntimääriään.

               (161)

               Jos toimenpiteitä ei toteutettaisi, polkumyynnillä yrityksestä Fang Da tulevan tuonnin aiheuttaman hintapaineen odotetaan heikentävän entisestään unionin tuotannonalan jo nykyisin hyvin vaikeaa tilannetta. Lopulta tämä pakottaisi unionin tuotannonalan lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon kokonaan, mikä johtaisi työpaikkojen ja vaihtoehtoisten toimituslähteiden menetykseen unionissa.

               (162)

               Komissio tuli sen vuoksi siihen tulokseen, että polkumyyntitullien asettaminen yrityksestä Fang Da tulevalle tuonnille olisi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         6.2.   Etuyhteydettömien tuojien etu

               (163)

               Komissio vastaanotti vastaukset kyselylylomakkeeseen kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, joiden osuus yrityksestä Fang Da tulevasta tuonnista oli vain vähäinen tutkimusajanjaksolla. Yksi näistä tuojista on myös käyttäjä, joka käyttää joitakin määriä tuotua natriumsyklamaattia tuottaakseen omia makeutusainesekoituksia, jotka puolestaan myydään edelleen elintarvike- ja juoma-alan yrityksille.

               (164)

               Yrityksestä Fang Da tuodun natriumsyklamaatin uudelleenmyynnin osalta komissio totesi, että kahden etuyhteydettömän tuojan voittomarginaalit ovat alhaiset. Sen vuoksi odotetaan, että toimenpiteiden käyttöönotto muuttaa tämän toiminnan kannattamattomaksi ja että tuojat todennäköisesti joko vaihtavat toimittajaa tai jopa lopettavat asiaan liittyvän toimintansa. Komissio kuitenkin myös havaitsi, että natriumsyklamaatti vastasi molemmissa yrityksissä vain hyvin pienestä osasta yritysten kokonaisliikevaihtoa. Toimenpiteiden käyttöönoton vaikutus näiden yritysten kokonaistoimintaan ei siten olisi merkittävä. Yhdessä yhteistyössä toimineessa yrityksessä voittomarginaalit olivat myös hyvät sekoitustoiminnassa, mikä saattaisi lieventää polkumyyntitullien vaikutusta.

         6.3.   Käyttäjien etu

               (165)

               Lukuun ottamatta edellä mainittua tuojaa, joka on myös natriumsyklamaatin käyttäjä, komissio ei saanut käyttäjiltä vastauksia kyselylomakkeeseen.

               (166)

               Tarkasteltavana olevan tuotteen / samankaltaisen tuotteen tärkeimmät loppukäyttäjät unionissa ovat elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuudessa. Edellisissä tutkimuksissa, jotka koskivat natriumsyklamaatin tuontia muilta tuottajilta kuin yrityksestä Fang Da, havaittiin, että natriumsyklamaatin osuus tuotantokustannuksista oli hyvin pieni. Polkumyyntitullein käyttöönoton vaikutus katsottiin sen vuoksi vähäiseksi. Ei ole viitteitä siitä, että merkittävä osuus yrityksestä Fang Da tuodusta natriumsyklamaatista päätyisi erilaiseen loppukäyttöön kuin muista vientiä harjoittavista tuottajista tuotu natriumsyklamaatti. Koska elintarvike-, juoma- ja lääketeollisuus eivät osallistuneet tähän tutkimukseen, on kohtuullista päätellä, ettei yrityksestä Fang Da tulevaa tuontia koskevien toimenpiteiden vaikutus olisi merkittävä.

               (167)

               Kun otetaan huomioon edellä esitetty havainto, että unionin tuotannonala saattaa joutua lopettamaan natriumsyklamaatin tuotannon, jos toimenpiteitä ei toteuteta, ja koska natriumsyklamaatin tuottajia on vain muutamia koko maailmassa, toimenpiteet jopa todennäköisesti hyödyttävät käyttäjiä, sillä niillä säilytetään natriumsyklamaatin tuotanto unionissa ja vapaus valita natriumsyklamaatin hankintalähde natriumsyklamaatin kilpailevien eri tuottajien keskuudesta.

               (168)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että ehdotettujen lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin ainoalle tuottajalle määräävän markkina-aseman, jota se voisi hyödyntää täysimääräisesti.

               (169)

               Tässä yhteydessä olisi korostettava, että unionin etua koskevan analyysin yhteydessä asianomaisilta osapuolilta ei saatu lainkaan kilpailuseikkoihin liittyviä huomautuksia perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. Varsinkaan unionin käyttäjät eivät lähettäneet asian osalta lainkaan huomautuksia.

               (170)

               Vaikka käytössä on muita kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia kuin Fang Da koskevia polkumyyntitoimenpiteitä, tällainen tuonti on jatkunut huomattavana ja sen markkinaosuus on yhä paljon suurempi kuin unionin tuotannonalan markkinaosuus. Näin ollen on epätodennäköistä, että unionin tuotannonala pystyisi saavuttamaan määräävän markkina-aseman unionissa tai hyödyntämään tällaista markkina-asemaa. Sen vuoksi edellä mainitut yrityksen Fang Da esittämät väitteet on hylätty.

         6.4.   Unionin etua koskevat päätelmät

               (171)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä yrityksestä Fang Da peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa.

         7.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

               (172)

               Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön lopulliset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

         7.1.   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

               (173)

               Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

               (174)

               Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

               (175)

               Koko tarkastelujaksolla ei ollut yhtään vuotta, jona tällaiset edellytykset olisivat vallinneet. Koska unionin tuotannonalan on lähes kymmenen vuoden ajan kärsinyt yli 10 prosentin tappioita, sama pätee tarkastelujaksoa edeltäneeseen aikaan.

               (176)

               Unionin tuottaja oli esittänyt 10 prosentin tavoitevoittoa. Kyseistä lukua ei voitu hyväksyä tavoitevoitoksi ottaen huomioon edellä johdanto-osan 175 kappaleessa mainitut päätelmät ja se, ettei unionin tuottaja voinut osoittaa, että tähän lukuun voitaisiin päästä natriumsyklamaatin markkinoiden tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, sillä natriumsyklamaatti on hyödyke, jonka markkinat ovat kehittyneet.

               (177)

               Sen vuoksi komissio turvautui tavoitevoittoihin, joita on käytetty muissa tämän alan samantyyppisiä tuotannonaloja koskeneissa tutkimuksissa. Toista makeutusainetta eli aspartaamia koskeneessa hiljattaisessa polkumyyntitutkimuksessa komissio totesi alustavassa vaiheessa (17), että 5–10 prosentin (vaihteluväliä käytettiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi) tavoitevoitto vastaa sitä tasoa, jonka unionin tuotannonala voi saavuttaa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja toimivassa kilpailussa. Siksi komissio katsoo, että kyseinen tavoitevoitto on kohtuullinen käytettäväksi myös tässä tutkimuksessa.

               (178)

               Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä tavoitevoittomarginaalin unionin tuottajan tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin.

               (179)

               Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, unionin tuottajan unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Vahinkomarginaali todettiin vientiä harjoittavien tuottajien osalta näin ollen 61,6 prosentiksi.

               (180)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, ettei vahingon korjaamisen laskennassa käytettyä tavoitevoittoa ollut ilmoitettu. Komissio oli kuitenkin selkeästi selittänyt päätelmistä ilmoittaessaan, että johdanto-osan 177 kappaleessa kuvattu tavoitevoitto voitiin tietojen luottamuksellisuuden vuoksi ilmoittaa vain vaihteluvälinä, ja kertonut, missä säädöksessä tätä seikkaa kuvataan yksityiskohtaisemmin. Tavoitevoitto ilmoitettiin mielekkäänä vaihteluvälinä, sillä tarkan tavoitevoiton mainitseminen olisi paljastanut luottamuksellista tietoa aspartaamin ainoasta tuottajasta unionissa. Tämän vuoksi yrityksen Fang Da väite on hylättävä.

               (181)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Fang Da väitti, että koska unionin tuotannonala oli kärsinyt yli kymmenen prosentin tappiota lähes kymmenen vuoden ajan, tavoitevoitto tai voiton enimmäismäärä, johon unionin tuottaja voisi odottaa pääsevänsä, oli –10 prosenttia, jos väitettyä polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei olisi. Olisi todettava, ettei –10 prosenttia ole voitto, vaan tappio, joten olisi epäloogista ja kaiken taloudellisen ajattelun vastaista käyttää tappiota tavoitevoittona, sillä tämä ei lopettaisi tai poistaisi vahinkoa. Lisäksi se seikka, että unionin tuotannonala oli kärsinyt tappioita pitkän aikaa senkin vuoksi, että polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia tulee muistakin vientiä harjoittavista tuottajista kuin Fang Da, tekee perustelluksi sen, että käytetään alalle hiljattain määritettyä voittomarginaalia, kuten johdanto-osan 177 kappaleessa selitetään. Komissio on jo selittänyt johdanto-osan 174–177 kappaleessa, miksi se käytti tässä tutkimuksessa tavoitevoittoa, joka oli alhaisempi kuin sekä unionin tuottajan esittämä tavoitevoitto että tavoitevoitto, jota käytettiin muita natriumsyklamaattia vieviä tuottajia koskevassa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä. Edellisen perusteella on todettava, ettei ole mitään näyttöä siitä, että komission valitsema tavoitevoitto oli kohtuuton, joten yrityksen Fang Da väite on hylättävä.

         7.2.   Lopulliset toimenpiteet

               (182)

               Yrityksen Fang Da tuottaman ja viemän natriumsyklamaatin tuonnissa olisi otettava käyttöön polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

               (183)

               Toimenpiteiden muodon osalta katsottiin, että polkumyyntitullin tulisi olla samassa muodossa kuin tullien, jotka on asetettu vientiä harjoittavilta muilta kiinalaisilta sekä indonesialaisilta tuottajilta tulevasta tuonnista annetussa täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/1160 (18). Toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja hintakeinottelun ehkäisemiseksi katsottiin aiheelliseksi ottaa tulli käyttöön tiettynä euromääränä kilogramma kohti.

               (184)

               Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – olisi perustettava vahinkomarginaaliin ja niiden olisi oltava seuraavat:

                           Yritys

                           Polkumyyntimarginaali

                           Vahinkomarginaali

                           Lopullinen polkumyyntitulli

                           Lopullinen polkumyyntitulli (euroa tonnilta)

                           Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta

                           88,7 %

                           61,6 %

                           61,6 %

                           1,17 euroa

                           Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta

                           88,7 %

                           61,6 %

                           61,6 %

                           1,17 euroa

               (185)

               Tässä asetuksessa yritykselle vahvistettu yksilöllinen polkumyyntitulli määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen se kuvastaa kyseisen yrityksen tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseistä tullia voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimetyn oikeushenkilön tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuun yritykseen etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi edelleen sovellettava täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1160 1 artiklassa lueteltuja tulleja.

               (186)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1225/2009 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited tuottaman, tällä hetkellä CN-koodiin ex 2929 90 00 (Taric-koodi 2929900010) luokitellun natriumsyklamaatin tuonnissa.
   2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

               Yritys

               Lopullinen polkumyyntitulli (euroa tonnilta)

               Taric-lisäkoodi

               Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Kiinan kansantasavalta

               1,17 euroa

               A471

               Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Kiinan kansantasavalta

               1,17 euroa

               A472

         3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (19) 131 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan tämän artiklan 2 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
   4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 15 päivänä heinäkuuta 2016.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 435/2004, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 72, 11.3.2004, s. 1).

      (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 492/2010, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2010, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 140, 8.6.2010, s. 2).

      (4)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 398/2012, annettu 7 päivänä toukokuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 492/2010 muuttamisesta (EUVL L 124, 11.5.2012, s. 1).

      (5)  WT/DS295/AB/R, 29.11.2005, AB-2005-6.

      (6)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta kahden kiinalaisen vientiä harjoittavaan tuottajan, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, osalta sekä Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 50, 17.2.2011, s. 9).

      (7)  Komission päätös, annettu 4 päivänä huhtikuuta 2012, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä kahden kiinalaisen vientiä harjoittavaan tuottajan, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, osalta (2012/185/EU) (EUVL L 99, 5.4.2012, s. 33).

      (8)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 189, 6.6.2015, s. 2).

      (9)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta yritysten Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited ja Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited osalta (EUVL C 264, 12.8.2015, s. 32).

      (10)  Unionin yleisen tuomioistuimen 18.9.2012 asiassa T-156/11 Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v. Euroopan unionin neuvosto, antama tuomio, EU:T:2012:431, 84 kohta.

      (11)  Ks. alaviite 4.

      (12)  Ks. alaviite 4.

      (13)  Ks. alaviite 3.

      (14)  Edellä mainittu 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta sisältää tietoja polkumyynti- tai tasoitustoimenpiteiden tai -tutkimusten kohteena olevien tuotteiden tuonnista niin menettelyn kohteena olevista maista ja vientiä harjoittavilta tuottajilta kuin muista kolmansista maista ja muilta vientiä harjoittavilta tuottajilta perustuen 10-numeroisiin Taric-koodeihin ja Taric-lisäkoodeihin.

      (15)  Päinvastoin kuin taulukossa 5 ilmoitettu myynti tässä johdanto-osan kappaleessa tarkoitettu kokonaismyynti kattaa unionin tuotannonalan oman natriumsyklamaatin myynnin ja vuosina 2011 ja 2012 tuotuun ainekseen perustuvan natriumsyklamaatin myynnin niin unionin markkinoilla kuin vientimarkkinoilla.

      (16)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1963, annettu 30 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan asesulfaamikaliumin tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 287, 31.10.2015, s. 52); ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262, annettu 25 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aspartaamin tuonnissa (EUVL L 50, 26.2.2016, s. 4).

      (17)  Täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/262.

      (18)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1160, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Indonesiasta peräisin olevan natriumsyklamaatin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (ks. tämän virallisen lehden s. 49).

      (19)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).