title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/909, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ferropiin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

text:
                  1.7.2020

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 208/2

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/909,
         annettu 30 päivänä kesäkuuta 2020,
         lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ferropiin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:
         1.   MENETTELY

         1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

                     (1)

                     Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Venäjän federaatiosta, jäljempänä ’Venäjä’, peräisin olevan ferropiin tuonnissa sovellettava lopullinen polkumyyntitulli, joka otettiin käyttöön komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 360/2014 (2) perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tarkastelua koskeva tutkimus’, jälkeen.

                     (2)

                     Toimenpiteet toteutetaan arvotullina, joka on vahvistettu 31,2 prosentiksi Kiinasta tulevan tuonnin osalta, lukuun ottamatta yrityksiä Erdos Xijin Kuangye Co. (15,6 prosenttia) ja Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co. (29,0 prosenttia), ja 22,7 prosentiksi Venäjältä tulevan tuonnin osalta, lukuun ottamatta yritystä Bratsk Ferroalloy Plant (17,8 prosenttia).

               1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

                     (3)

                     Julkaistuaan polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (3) komissio vastaanotti asetuksen (EU) 2016/1036, 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

                     (4)

                     Pyynnön esitti 3 päivänä tammikuuta 2019 Euroalliages, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, niiden unionin tuottajien puolesta, joiden osuus ferropiin kokonaistuotannosta unionissa on yli 90 prosenttia.

                     (5)

                     Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

               1.3   Vireillepano

                     (6)

                     Kun komissio oli todennut perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi, se pani vireille tarkastelun, joka koski Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuontia unioniin. Komissio julkaisi tarkastelun vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä2 päivänä huhtikuuta 2019 (4).

               1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

                     (7)

                     Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Tarkastelu, jossa tutkittiin vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia, käsitti ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2015 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

               1.5   Asianomaiset osapuolet

                     (8)

                     Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä, jotta ne voisivat osallistua tutkimukseen. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville Kiinassa ja Venäjällä toimiville tuottajille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

                     (9)

                     Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

               1.5.1   Otanta

                     (10)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

               1.5.2   Unionin tuottajia koskeva otanta

                     (11)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otokseen neljä unionin tuottajaa tarkastelun kohteena olevan tuotteen suurimpien tuotanto- ja myyntimäärien perusteella ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Niitä ei kuitenkaan saatu.

                     (12)

                     Lopulliseen otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin arvioidusta kokonaistuotantomäärästä oli yli 90 prosenttia. Komissio päätteli, että tämä oli edustava otos unionin tuotannonalasta.

               1.5.3   Tuojia koskeva otanta

                     (13)

                     Koska sellaisia etuyhteydettömiä tuojia, joita menettely koskee, voi olla huomattava määrä, komissio harkitsi menettelyn vireillepanovaiheessa tutkimuksen kohteena olevien etuyhteydettömien tuojien määrän rajoittamista kohtuulliseen määrään valitsemalla niistä otoksen polkumyynnin vastaisen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

                     (14)

                     Koska yksikään etuyhteydetön tuoja ei vastannut vireillepanoilmoitukseen liitettyyn otantakyselyyn, komissio päätti olla soveltamatta otantaa etuyhteydettömiin tuojiin.

               1.5.4   Kiinassa ja Venäjällä toimivia tuottajia koskeva otanta

                     (15)

                     Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa ja Venäjällä toimivia tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa tarkoitetut tiedot.

                     (16)

                     Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ja Venäjän federaation edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan niihin yhteyttä.

                     (17)

                     Yksi kiinalainen yritys palautti otantalomakkeen ja ilmoitti tuottavansa ja myyneensä ferropiitä unioniin.

                     (18)

                     Yksi venäläinen osapuoli palautti otantalomakkeet mutta ilmoitti, ettei se tuottanut vireillepanoilmoituksessa määriteltyä ferropiitä. Kaksi tiedossa olevaa venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittautui, mutta ne eivät palauttaneet otantalomakkeita.

               1.6   Kyselyvastaukset

                     (19)

                     Kopiot kyselylomakkeista asetettiin saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla vireillepanon yhteydessä.

                     (20)

                     Komissio lähetti kirjeet otokseen valituille neljälle unionin tuottajalle. Lisäksi se lähetti kyselylomakkeet 17 kappaleessa mainitulle kiinalaiselle yritykselle ja 18 kappaleessa mainituille kahdelle venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja pyysi niitä täyttämään niille tarkoitetun kyselylomakkeen.

                     (21)

                     Edellä mainitut neljä unionin tuottajaa ja yksi käyttäjä lähettivät vastauksensa kyselylomakkeisiin.

                     (22)

                     Saatuaan kyselylomakkeen edellä 17 kappaleessa mainittu kiinalainen yritys ilmoitti komissiolle, että se oli itse asiassa kauppias eikä tuottaja. Sen vuoksi sille ilmoitettiin, ettei sen pitäisi vastata kyselylomakkeeseen. Edellä 18 kappaleessa mainitut kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa vastasivat, että ne olivat markkinaolosuhteiden vuoksi päättäneet olla laatimatta ja toimittamatta vastauksia kyselylomakkeeseen. Ne ilmoittivat kuitenkin haluavansa tehdä yhteistyötä ”kaikissa muissa tutkimukseen liittyvissä asioissa”. Näille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle annettiin asianomaisen osapuolen asema, mutta niiden katsottiin kieltäytyvän yhteistyöstä, koska ne eivät vastanneet otantalomakkeeseen eivätkä yrittäneet vastata vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitettuun lomakkeeseen. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat komission päätöksen katsoa, että ne olivat kieltäytyneet yhteistyöstä, ja totesivat, ettei komission olisi pitänyt pelkästään arvioida niiden kirjallisessa huomautuksessa toimittamaa rajallista määrää vaillinaisia tietoja vaan myös tarkistaa kyseiset tiedot. Tämä vaatimus hylättiin, kuten jäljempänä olevassa 189 kappaleessa selitetään.

                     (23)

                     Kiinalaiset ja venäläiset tuottajat eivät siis tehneet yhteistyötä.

               1.7   Tietojen tarkistaminen

                     (24)

                     Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, joita tutkimuksessa katsottiin tarvittavan. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
                     Unionin tuottajat:

                                 —

                                 Ferroatlantica S.L. ja Ferropem, Madrid, Espanja;

                                 —

                                 OFZ, a.s., Istebne, Slovakia;

                                 —

                                 Re Alloys Sp. Z.o.o., Laziska Gorne, Puola.

               1.8   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menettely normaaliarvon määrittämiseksi Kiinasta peräisin olevan ferropiin tuonnille

                     (25)

                     Koska tutkimusta vireille pantaessa oli saatavissa riittävästi näyttöä, joka viittasi siihen, että Kiinan tapauksessa esiintyi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, komissio katsoi aiheelliseksi panna Kiinaa koskevan tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla.

                     (26)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten tarvittavien tietojen keräämiseksi komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa kiinalaisia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksen liitteessä III pyydetyt tiedot tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistamiseen käytettävistä tuotantopanoksista. Yksikään vientiä harjoittava tai muu tuottaja ei toimittanut liitteessä III pyydettyjä tietoja.

                     (27)

                     Saadakseen tutkimukseen tarvitsemansa tiedot komissio lähetti myös Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista väitetyistä merkittävistä vääristymistä. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen.

                     (28)

                     Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa myös kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa ja toimittamaan tietoja sekä asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta 37 päivän kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tältä osin ei saatu kannanottoja tai lisänäyttöä.

                     (29)

                     Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että saatavilla olevan näytön perusteella saattaisi olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voitaisiin määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

                     (30)

                     Komissio julkaisi 24 päivänä kesäkuuta 2019 ensimmäisen asiakirja-aineistoon liitetyn muistion, jäljempänä ’ensimmäinen tuotannontekijöitä koskeva muistio’, jossa pyydettiin asianomaisten osapuolten näkökantoja merkityksellisistä lähteistä, joita komissio voisi käyttää normaaliarvon määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, energiasta ja työvoimasta, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi kolme mahdollista edustavaa maata: Brasilia, Venäjä ja Turkki.

                     (31)

                     Komissio antoi kaikille asianomaisille osapuolille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio sai huomautuksia ainoastaan pyynnön esittäjältä.

                     (32)

                     Komissio käsitteli näitä huomautuksia 15 päivänä lokakuuta 2019 päivätyssä toisessa muistiossa, jäljempänä ’toinen tuotannontekijöitä koskeva muistio’. Lisäksi se laati luettelon tuotannontekijöistä ja totesi, että tässä vaiheessa Brasilia oli asianmukaisin edustava maa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan nojalla. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia muttei saanut yhtään huomautusta.

               2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

         2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

                     (33)

                     Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli Kiinasta ja Venäjältä peräisin oleva ferropii, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90, jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

               2.2   Samankaltainen tuote

                     (34)

                     Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, kuten alkuperäisessä tutkimuksessa ja edellisessä vastaavassa tarkastelussa, vahvistettiin, että Venäjän, Kiinan ja edustavan maan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä ferropiillä ja unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä ferropiillä on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset.

                     (35)

                     Sen vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

               3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         3.1   Alustavat huomiot

                     (36)

                     Komissio tutki ensin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko todennäköistä, että nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi Kiinasta tai Venäjältä tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

               3.1.1   Kiina

                     (37)

                     Kuten 23 kappaleessa mainitaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Kiinalaiset tuottajat eivät toimittaneet kyselyvastauksia, kuten tietoja vientihinnoista ja kustannuksista, kotimarkkinoiden hinnoista ja kustannuksista, kapasiteetista, tuotannosta ja investoinneista. Kiinan viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat eivät myöskään ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa esitettyyn näyttöön, kuten komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defense Investigations” (5), jäljempänä ’vääristymäraportti’, eivätkä pyynnön esittäjän toimittamaan lisänäyttöön, joka osoitti, että valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikutti hintoihin ja kustannuksiin. Sen vuoksi komissio turvautui käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

                     (38)

                     Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan soveltamisesta ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Komissio ei kuitenkaan saanut yhtään huomautusta.

                     (39)

                     Tässä tilanteessa jäljempänä olevat päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä tehtiin käytettävissä olleiden tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näitä tietoja olivat erityisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanopyynnössä ja asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt tiedot ja muut tietolähteet, kuten tuontia ja vientiä koskevat kauppatilastot (Eurostat ja Global Trade Atlas, jäljempänä ’GTA’) sekä tilastotiedot, jotka saatiin rauta- ja terästeollisuutta koskevien hinnoittelutietojen, uutisten, datan ja analyysien riippumattomilta toimittajilta ja konferenssien järjestäjiltä, kuten yrityksiltä Metal Expert (6) ja AlloyConsult (7).

               3.1.2   Venäjä

                     (40)

                     Kuten 23 kappaleessa todetaan, yksikään venäläinen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet kyselyvastauksia. Komissio sai huomautuksia Venäjän viranomaisilta ja kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta.

                     (41)

                     Koska venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat kieltäytyivät yhteistyöstä, komissio ilmoitti Venäjän viranomaisille ja 18 kappaleessa mainituille kahdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle aikomuksestaan käyttää saatavilla olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja antoi niille mahdollisuuden esittää huomautuksia. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat ymmärtäneensä mahdolliset seuraukset, eikä Venäjän viranomaisilta saatu huomautuksia.

                     (42)

                     Tässä tilanteessa jäljempänä olevat päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä tehtiin käytettävissä olleiden tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Näitä tietoja olivat erityisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanopyynnössä ja asianomaisten osapuolten huomautuksissa esitetyt tiedot ja muut tietolähteet, kuten tuontia ja vientiä koskevat kauppatilastot (Eurostat ja GTA) sekä tilastotiedot, jotka saatiin asiantuntijasivustoilta, kuten Metal Expertin sivustolta, ja riippumattomista asiantuntijaraporteista, kuten AlloyConsultin raporteista.

               3.2   Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

         3.2.1   Kiina

                     (43)

                     Eurostatin tilastotiedot osoittavat, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiinasta tuotiin unioniin 3 587 tonnia ferropiitä, mikä on noin 0,5 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Komissio päätteli, että tällainen tuontimäärä oli riittävän edustava sen tutkimiseksi, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               3.2.1.1   Normaaliarvo

                     (44)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

                     (45)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan kuitenkin, että ”[j]os […] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista ottaen huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

               a)   Merkittävien vääristymien olemassaolo

                     (46)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:

                                 —

                                    kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat;

                                 —

                                    valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin;

                                 —

                                    syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin;

                                 —

                                    konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

                                 —

                                    palkkakustannusten vääristyminen;

                                 —

                                    mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

                     (47)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan kyseisen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien olemassaolon arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa ensiksi mainitussa säännöksessä annettu ei-tyhjentävä luettelo. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa on perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan otettava huomioon tällaisen yhden tai useamman tekijän mahdollinen vaikutus hintoihin ja kustannuksiin tarkasteltavana olevan tuotteen viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon merkittävien vääristymien toteamiseksi. Lisäksi samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien olemassaolon yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen ympäristö ja tilanne etenkin, jos viejämaan taloudellisessa ja hallinnollisessa perusrakenteessa annetaan valtiolle merkittävä valta puuttua markkinavoimien toimintaan, mikä näin ollen viittaa siihen, että hinnat ja kustannukset eivät johdu vapaista markkinavoimista.

                     (48)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

                     (49)

                     Komissio on antanut vääristymäraportin kyseisen säännöksen nojalla. Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kyseenalaistamaan tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvää näyttöä, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Koska tässä tapauksessa ei tehty yhteistyötä, komissio käytti perustana vääristymäraporttia, jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) alalla ja tietyillä sektoreilla (kuten alumiinin, teräksen ja kemikaalien alalla). Vääristymäraportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa.

                     (50)

                     Pyynnössä esitettiin myös vääristymäraporttia täydentävää lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetusta merkittävien vääristymien olemassaolosta.

                     (51)

                     Pyynnön esittäjä toimitti teettämänsä tutkimuksen Kiinan ferroseosmarkkinoista (ferropii mukaan luettuna). Tutkimuksessa osoitettiin, että valtio ohjaa Kiinan ferroseosteollisuutta raskaalla kädellä ja puuttuu sen toimintaan harkinnanvaraisesti, sekä todettiin, että alan kiinalaiset yritykset toimivat vääristyneessä markkinaympäristössä, jossa kilpailuvoimat eivät saa määrätä kotimarkkinoiden rakennetta ja mukauttaa niitä maailmanmarkkinoihin. Tämä tutkimus sisällytettiin asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa (8). Yksikään asianomainen osapuoli ei esittänyt huomautuksia tästä tutkimuksesta, Kiinan viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat mukaan luettuina.

                     (52)

                     Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien olemassaolon vuoksi. Komissio käytti tarkastelun perustana asiakirja-aineistossa olevaa näyttöä, myös vääristymäraporttiin sisältyvää näyttöä, joka perustuu julkisesti käytettävissä oleviin lähteisiin, erityisesti Kiinan lainsäädäntöön, julkaistuihin Kiinan virallisiin poliittisiin asiakirjoihin, kansainvälisten organisaatioiden julkaisemiin raportteihin ja tunnustettujen tutkijoiden tutkimuksiin ja artikkeleihin, jotka nimenomaisesti yksilöidään vääristymäraportissa. Kyseisessä analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista maan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta asianomaisella sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

                     (53)

                     Kuten 37 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät vastanneet saamaansa kyselylomakkeeseen. Kuten 23 kappaleessa mainitaan, vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, ja myöskään ne, joille oli myönnetty asianomaisen osapuolen asema, eivät toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös vääristymäraportissa, esitettyä näyttöä ja pyynnön esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien olemassaolosta ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta käsiteltävänä olevassa tapauksessa taikka kumonnut kyseisen näytön.

               i)
               Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät: yleinen taloudellinen ympäristö

                     (54)

                     Kiinan talousjärjestelmä perustuu ns. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään kansantalouden johtavana voimana, ja valtion tehtävänä on varmistaa sen lujittaminen ja kasvu (9). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (10).

                     (55)

                     Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat superrakenteen, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema.” (11) Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

                     (56)

                     Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (12). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää ja rahoitusjärjestelmää, ja ne toimivat myös sääntely-ympäristön tasolla.

                     (57)

                     Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Maakuntatason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on täsmällisiä tuotostavoitteita. Suunnitelmissa tuodaan esiin yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita (positiivisina tai negatiivisina) prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan, ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tällaiset suunnitelmat ovat luonteeltaan sitovia, mutta tämän lisäksi Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös jäljempänä oleva iv jakso) (13).

                     (58)

                     Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös jäljempänä oleva vii jakso) (14). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkovelkakirjamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Nämä rahoitussektorin osat ovat vähemmän merkityksellisiä kuin pankkisektori, mutta ne on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu siten, että pyrkimyksenä ei ole maksimoida rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa vaan varmistaa valvonta ja mahdollistaa valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (15).

                     (59)

                     Kolmanneksi sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (16). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (17).

                     (60)

                     Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen valtion huomattava puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen markkinavoimien vapauden kanssa, sillä se vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (18).

               ii)
               Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

                     (61)

                     Kun otetaan huomioon valtion puuttuminen toimintaan ja valtion omistajuuden hallitseva asema Kiinan talousmallissa, valtion omistamat yritykset ovat olennainen osa Kiinan taloutta. Viranomaiset ja kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, joilla varmistetaan niiden vaikutusvalta valtion omistamissa yrityksissä jatkossakin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua valtion omistamien yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin (ks. myös iii jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla (19). Vastineeksi valtion omistuksessa olevat yritykset saavat Kiinan taloudessa erityisen aseman, johon liittyy erilaisia taloudellisia etuuksia, etenkin suoja kilpailulta ja tuotantopanosten, myös rahoituksen, saaminen etuuskohtelun mukaisesti (20).

                     (62)

                     Ferropiisektorin yrityksistä tietty osuus on yhä Kiinan valtion omistuksessa. Vaikka Kiinan ferropiisektori onkin erittäin pirstoutunut ja kyseisellä sektorilla toimii useita pieniä tuottajia, suurimmat ferropiin tuottajat eli Erdos Metallurgy Group ja Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd, joiden osuus ferropiin tuotantokapasiteetissa Kiinassa on yli 10 prosenttia (21) ja jotka tuottavat noin kaksinkertaisen määrän ferropiitä unionin kulutukseen verrattuna, ovat valtion omistamia yrityksiä.

                     (63)

                     Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan pii- ja ferropiisektorin yrityksissä, käsitellään tarkemmin jäljempänä iii jaksossa.

                     (64)

                     Valtion tällä alalla harjoittamaa poliittista valvontaa ja ohjausta koskeva analyysi esitetään jäljempänä iii ja iv jaksossa. Koska valtio valvoo tarkasti ferropiisektoria ja puuttuu vahvasti sen toimintaan, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

                     (65)

                     Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Kiinan ferropiimarkkinoista vastasivat merkittävässä määrin yritykset, jotka olivat Kiinan valtion omistuksessa tai joihin kohdistui valtion määräysvaltaa tai poliittista valvontaa tai ohjausta.

               iii)
               Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

                     (66)

                     Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Kiinan lainsäädännön mukaan viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (22), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiöoikeuden mukaan jokaisessa yrityksessä on oltava Kiinan kommunistisen puolueen organisaatio (vähintään kolme puolueen jäsentä puolueen peruskirjan mukaan (23)) ja yrityksen on tarjottava tarvittavat edellytykset puolueorganisaation toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Kiinan kommunistinen puolue on kuitenkin vahvistanut vaatimuksiaan valvoa liiketoimintapäätöksiä valtion omistamissa yrityksissä poliittisena periaatteena ainakin vuodesta 2016 lähtien. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (24). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen organisaatiot yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (25). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa, ferroseossektori mukaan luettuna. Näin ollen vahvistetaan, että näitä sääntöjä sovelletaan myös ferropiin tuottajiin ja niiden tuotantopanosten toimittajiin.

                     (67)

                     Nimenomaan ferropiisektorilla toimivien yritysten ja valtion, erityisesti Kiinan kommunistisen puolueen, päätöksentekoprosessien välillä on tiiviit yhteydet. Puoluerakenteissa ja useiden kiinalaisten ferropiin tuottajien hallintoelimissä on päällekkäistä henkilöstöä. Monet esimerkit vahvistavat valtion läsnäolon ja erityisesti Kiinan kommunistisen puolueen organisaatioiden roolin yrityksissä (26):

                                 —

                                 Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd hallituksen puheenjohtaja on toiminut myös Sisä-Mongolian autonomisen alueen 10. komitean edustajana kansan neuvoa-antavassa poliittisessa konferenssissa sekä edustajana kahdennessatoista Kiinan kansan neuvoa-antavassa poliittisessa konferenssissa (vuosikertomus 2012, s. 42, vuosikertomus 2013, s. 39 ja vuosikertomus 2014, s. 43).

                                 —

                                 Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energyn & Chemical Group Co., Ltd:n riippumaton johtaja on toiminut Zhangjiakoun piirin puoluekomitean apulaissihteerinä ja sen jälkeen Cangzhoun kaupunginjohtajana, Hebein maakunnan rakennuskomitean johtajana ja Hebein maakunnan varakuvernöörinä (vuosikertomus 2012, s. 42, vuosikertomus 2013, s. 39 ja vuosikertomus 2014, s. 43).

                                 —

                                 Yrityksen Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd johtaja on työskennellyt China Construction Bankissa Zhuzhoun kaupungin keskuskonttorissa, toiminut saman pankin valuuttaselvitysosaston apulaisjohtajana ja valuutta- ja kirjanpito-osaston apulaisjohtajana sekä T&K-osaston johtajana (vuosikertomus 2017, s. 44).

                                 —

                                 Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd riippumaton johtaja on Kiinan kansankongressin rahoitus- ja talouskomitean jäsen (vuosikertomus 2017, s. 63).

                                 —

                                 Yrityksen Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd johtaja toimi aiemmin Wuhain kaupungin talous- ja kauppakomission yritysosaston päällikkönä ja kaupungin puoluekomitean päätoimiston sihteerinä (vuosikertomus 2012, s. 42, vuosikertomus 2013, s. 39, vuosikertomus 2014, s. 43, vuosikertomus 2015, s. 46, vuosikertomus 2016, s. 57, vuosikertomus 2017, s. 63).

                     (68)

                     Valtion läsnäolo ja toiminta finanssimarkkinoilla (ks. myös jäljempänä oleva vii jakso) sekä raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjonnassa vääristävät entisestään markkinoita (27).

                     (69)

                     Kaiken edellä esitetyn perusteella päätellään, että valtion läsnäolo yrityksissä ferropiisektorilla samoin kuin rahoitussektorilla ja muilla tuotantopanosten sektoreilla yhdessä edellä ii jaksossa ja sen jälkeisissä jaksoissa kuvattujen puitteiden kanssa antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

               iv)
               Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

                     (70)

                     Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa asetetaan prioriteetit ja määrätään tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Suunnitelmia tehdään kaikilla hallinnon tasoilla, ja ne kattavat käytännössä kaikki talouden sektorit, suunnitteluasiakirjoissa asetetut tavoitteet ovat luonteeltaan sitovia ja kunkin hallinnollisen tason viranomaiset valvovat, että ne pannaan täytäntöön vastaavalla alemmalla hallintotasolla. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (28).

                     (71)

                     Kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio, jäljempänä ’NDRC’, julkaisi valmistusteollisuuden ydinosaamisen parantamista koskevan kolmivuotisen toimintasuunnitelman (2018–2020), jossa kehotettiin nopeuttamaan keskeisiin kehittyneisiin metalli- ja epämetallimateriaaleihin perustuvan teollisen toiminnan kehittämistä. Suunnitelman mukaan on tarpeen toteuttaa edelleen Kiinan kommunistisen puolueen yhdeksännentoista kansankongressin hengessä keskushallinnon päätöksenteko- ja käyttöönottotoimia, joilla kehitetään valmistusteollisuuden mahtimaata, nopeutetaan älykkään ja vihreän valmistusteollisuuden kehittämistä ja toimintaa, parannetaan tehokkaasti valmistusteollisuuden keskeistä kilpailukykyä ja tehostetaan Kiinan valmistusteollisuutta huippuluokan globaalin arvoketjun osana.

                     (72)

                     Kiinan teollisuus- ja tietotekniikkaministeriö, jäljempänä ’MIIT’, julkaisee useita teollisuudelle suunnattuja vaatimuksia, kun se haluaa avata, mukauttaa tai kehittää muun muassa ferropiisektoria (29). MIIT mainitsee erityisesti asennettavia laitteita, energiankulutusta ja vedenkierron käyttöastetta koskevat vaatimukset. Se toteaa myös, että ferroseoksia koskevien uusien hankkeiden (uudistus- ja laajennushankkeiden) on täytettävä muun muassa kansallisen tason ja maakuntien (piirit, kunnat) toiminnallisia alueita koskevien suunnitelmien, aluesuunnitelmien, teollisuuden kehittämissuunnitelmien, kaupunkikehityssuunnitelmien, kaupunkiympäristöjä koskevien yleissuunnitelmien, maankäyttösuunnitelmien, energiansäästö- ja päästövähennyssuunnitelmien sekä ympäristönsuojelua ja pilaantumisen ehkäisemistä koskevien suunnitelmien vaatimukset.

                     (73)

                     Komissio totesi myös, että valtio puuttuu merkittävästi toimintaan ferropiin tuotantoon käytettävien raaka-aineiden alalla. Useimmat ferropiin tuotannossa käytettävät komponentit valmistetaan raaka-aineista, joiden kotimaanmarkkinoihin Kiinan viranomaiset vaikuttavat voimakkaasti (30). Tällaisia raaka-aineita ovat esimerkiksi kivihiili, kvartsi, koksi ja kalkkikivi.

                     (74)

                     Kivihiili, kvartsi ja kalkkikivi mainitaan kolmannessatoista mineraalivaroja koskevassa viisivuotissuunnitelmassa, jossa korostetaan kaivosalan ja mineraalien toimitusvarmuuden merkitystä teollisuudelle. Kiina on viisivuotissuunnitelman mukaisesti tehnyt vuodesta 2008 alkaen merkittäviä investointeja geologisiin tutkimuksiin (800 miljardin RMB:n arvosta), kaivosalan käyttöomaisuusinvestoinnit ovat olleet yli 9 biljoonaa RMB ja malmintuotanto yli 70 miljardia tonnia (31).

                     (75)

                     Kiinan viranomaiset ottivat tammikuussa 2017 käyttöön uuden järjestelmän, jolla valtio puuttuu kivihiilen hintoihin. Ilmoituksessa, jonka NDRC, Kiinan hiiliteollisuuden järjestö, Kiinan sähköneuvosto ja Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö julkaisivat yhdessä hiilimarkkinoiden epänormaalien hinnanvaihtelujen torjumista koskevan muistion julkaisemisesta, esitetään mekanismi, jolla rajoitetaan hiilen hintavaihteluja (32).

                     (76)

                     Kiinan viranomaiset ovat panneet täytäntöön tiettyjä ferropiin valmistuksessa käytettäviä raaka-aineita koskevia vientirajoituksia, joilla on vääristävä vaikutus markkinoihin. Rajoituksissa on ollut kyse siitä, että koksin vientiin ei ole automaattisesti myönnetty lupaa ja koksihiilen, harkkoraudan ja metallijätteen ja -romun vientiin on sovellettu vientitulleja (33).

                     (77)

                     Sähkö on keskeinen kustannustekijä ferropiin tuotannossa. Osa ferroseossektorin yrityksistä saa tuloja sähkön ylituotannon myymisestä teollisuudelle ja kotitalouksille (34). Sähkönsaannin omavaraisuusaste vaihtelee kuitenkin suuresti ja ulkoisen sähkönmyynnin kannattavuus on epäselvää, minkä vuoksi ei voida määrittää tarkasti, myönnetäänkö sähkön hintatukia tuotantopanoksena käytettävän sähkön kustannusten alentamiseksi tai suhteellisen alhaisten myyntihintojen ja korkeiden tuotantokustannusten välisen eron tasoittamiseksi. Sama pätee myös lämmitystukiin. Metallurgia-alan yritykset, kuten teräksen ja ferroseosten tuottajat, hyödyntävät laajamittaisesti hukkalämmön talteenottoa, ja Kiinan viranomaiset määräävät niitä laajentamaan kapasiteettiaan synergisessä resurssinhallinnassa ja tukevat niitä näissä pyrkimyksissä tällä alalla.

                     (78)

                     Paikallishallintojen valvontaviranomaiset ovat nimenneet useita ferropiin tuottajia ”huipputeknologian ja uuden teknologian yrityksiksi”, minkä ansiosta kyseiset yritykset ovat hyötyneet alennetusta 15 prosentin yhteisöverokannasta. Esimerkiksi Inter Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd hyötyi tästä toimenpiteestä tytäryrityksensä Qinghai Baitong High Purity Material Development Co. välityksellä vuosina 2013–2015, ja Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd hyötyi siitä vuosina 2012–2017 (35).

                     (79)

                     Kiinan valtiovarainministeriö ja valtion verohallinto julkaisivat vuonna 2015 luettelon synergisen resurssinhallinnan piiriin kuuluvista tuotteista ja palveluista, joihin sovelletaan alv-etuuksia. Luetteloon sisältyvistä tuotteista saataviin myyntituloihin sovelletaan yhteisöverohelpotuksia. Jos maakunnan viranomaiset vahvistavat, että tuote on luettelon mukainen, tuotantoyrityksen tarvitsee maksaa yhtiöveroa vain 70 prosentista vastaavista myyntituloista. Monet merkittävät ferropiin tuottajat ovat hyödyntäneet tätä veroetuusjärjestelmää. Kaikki yrityksen Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd tytäryritykset hyötyivät tästä ohjelmasta vuosina 2016 ja 2017 (36). Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co., Ltd on hyötynyt siitä 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen siten, että yritykselle on palautettu 50 prosenttia sähkönmyynnistä maksetusta alv:stä (37).

                     (80)

                     Näin ollen voidaan vahvistaa, että Kiinan viranomaiset harjoittavat julkista politiikkaa, joka vaikuttaa vapaisiin markkinavoimiin ferropiin tuotannossa, alalla käytettävät raaka-aineet mukaan luettuina. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta normaalisti.

               v)
               Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai riittämätön täytäntöönpano

                     (81)

                     Asiakirja-aineistoon sisältyvien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, ettei Kiinan konkurssijärjestelmä pysty toteuttamaan asianmukaisesti omia päätavoitteitaan, kuten selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien lailliset oikeudet ja edut. Tämä näyttää johtuvan siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö perustuu virallisesti samanlaisiin periaatteisiin kuin muiden maiden vastaavat lainsäädännöt, Kiinan järjestelmälle on ominaista se, että täytäntöönpano on järjestelmällisesti liian heikkoa. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (38).

                     (82)

                     Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (39). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. On olemassa säännöksiä, joilla pyritään maankäyttöoikeuksien jakamiseen avoimesti ja markkinahintaan esimerkiksi ottamalla käyttöön tarjousmenettelyjä. Näitä säännöksiä ei kuitenkaan noudateta säännöllisesti, ja tietyt ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (40). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (41).

                     (83)

                     Sen vuoksi Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei vaikuta toimivan asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maan tarjoamiseen ja hankintaan Kiinassa. Näitä lakeja sovelletaan myös ferropiisektorilla, muun muassa tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittaviin tuottajiin.

                     (84)

                     Yhdysvaltojen kauppaministeriön kansainvälisen kaupan osasto (International Trade Administration, jäljempänä ’ITA’) on todennut, ettei maankäyttöoikeuksia osteta Kiinassa markkinaperiaatteiden mukaisesti, koska valtio osallistuu erittäin vahvasti maankäyttöoikeuksien markkinoiden toimintaan ja koska sallituista maan hinnoittelu- ja jakomenetelmistä poiketaan laajalti ja dokumentoidusti (Yhdysvaltojen ITA 2008, s. 16).

                     (85)

                     Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkastelupyyntöön liitetyssä Think!Deskin raportissa kuvataan selkeästi, että Kiinan lainsäädännössä ja sääntelyssä maankäyttöoikeuksia käytetään poliittisena välineenä siinä mielessä, että Kiinan keskushallinto on todennut maan tarjoamisen suotuisilla ehdoilla olevan oikeutettu kannustin, jolla yrityksiä kannustetaan osallistumaan fuusioihin ja yritysostoihin (42). Maankäyttöoikeuksien suotuisa kohtelu vahvistettiin asiakirjassa The Several Opinions on Further Strengthening Energy Conservation and Emissions Reduction and Accelerate the Structural Adjustment of the Steel Industry (GOSC 2010). Maankäyttöalaa voidaan hyödyntää paikallishallinnon politiikassa fuusioiden ja yritysostojen edistämiseksi ferroseossektorilla. Vuonna 2013 julkaistussa asiakirjassa The Ministry of Industry and Information Technology Guiding Opinions on Accelerating the Promotion of M&A for Enterprises in Key Industries vaadittiin, että fuusioita ja yritysostoja edistäviin paikallisiin toimenpiteisiin sisällytetään maanhallintaa koskevia säännöksiä. Vuosina 2012–2017 monet ferroseoksen tuottajat saivat maankäyttöön liittyviä tukia yhteensä 98,7 miljoonan RMB:n arvosta.

                     (86)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista ferropiisektorilla, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

               vi)
               Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

                     (87)

                     Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (43). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (44). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (45). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

                     (88)

                     Tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole mitään näyttöä siitä, että ferropiisektoriin ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat ferropiisektoriin vastaavalla tavalla sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

                     (89)

                     Pyynnön esittäjän toimittamassa Think!Deskin raportissa todetaan, että paikallishallinnot kiinnittävät erittäin paljon huomiota inhimillisen pääoman parantamiseen ja työpaikkojen menetysten ehkäisemiseen. Yritykset, jotka ovat monen vuoden ajan suorittaneet pakollisia sosiaalivakuutusmaksuja työntekijöistään ja täyttävät monia muita kriteerejä, voivat saada taloudellista tukea sosiaaliturvarahastoja koskeviin velvoitteisiinsa. Raportissa todetaan, että paikallisviranomaiset ovat säännöllisesti suorittaneet maksuja, joilla on suoraan tuettu olemassa olevia työpaikkoja ja katettu jopa palkattujen siirtotyöläisten ja opiskelijaharjoittelijoiden elinkustannuksia. Lisäksi on ollut useita transaktioita, joilla on tuettu henkilöstökoulutusta ja kykyjen kehittämistä. Eräät paikallishallinnot ovat myös maksaneet osittaisia korvauksia yritysten työntekijöistä maksamista sosiaaliturvamaksuista (46).

                     (90)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että ferropiisektorin palkkakustannukset olivat vääristyneitä, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

               vii)
               Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

                     (91)

                     Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä.

                     (92)

                     Ensinnäkin Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ominaista valtion omistamien pankkien vahva asema (47), ja rahoitusta myöntäessään tällaiset pankit ottavat huomioon muita kriteerejä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon paitsi omistajuuden myös henkilökohtaisten suhteiden välityksellä (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (48), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten myös rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (49). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (50).

                     (93)

                     Eri säädöksissä voidaan kyllä viitata tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä menettely- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta tähän liittyvä näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa (51). Sama päätelmä tehtiin myös aiemmissa kaupan suojatoimenpiteitä koskevissa tutkimuksissa (52).

                     (94)

                     Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä, mikä johtuu monista eri syistä kuten siitä, että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (53).

                     (95)

                     Tämä johtaa siihen, että lainananto painottuu valtion omistamille yrityksille, suurille yksityisille yrityksille, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimiville yrityksille, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

                     (96)

                     Toiseksi lainakustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä on osoituksena yritysten velkaantumisasteen hiljattainen nouseminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä laskusta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmän mekanismit eivät noudattele normaaleja kaupallisia käytäntöjä.

                     (97)

                     Kolmanneksi, vaikka nimelliskorot vapautettiin lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään synny vapaiden markkinavoimien vaikutuksesta, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Sellaisen lainanannon osuus, jossa korko on enintään viitekoron suuruinen, on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto näyttää lisääntyneen, koska sen osuus on kasvanut huomattavasti vuodesta 2015 alkaen heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

                     (98)

                     Luottojen yleinen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääomaa kohdennetaan tehottomammin eikä luotonannon kiristymisestä ole merkkejä, joita voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Sen vuoksi järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velkaa (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velkaa osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

                     (99)

                     Huolimatta viimeaikaisista toimista, joilla on pyritty vapauttamaan markkinoita, Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät systeemiset ongelmat ja vääristymät, jotka johtuvat siitä, että valtiolla on edelleen merkittävä rooli pääomamarkkinoilla.

                     (100)

                     Tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa ei ole mitään näyttöä siitä, että ferropiin tuottajat ja/tai raaka-aineiden ja muiden tuotantopanosten toimittajat eivät hyötyisi tästä rahoitusjärjestelmästä. Päinvastoin, pyynnön esittäjän toimittamassa Think!Deskin raportissa todetaan, että Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd hyötyi China Export Import Bankin (kokonaan valtion omistuksessa) ja China Development Bankin (kokonaan valtion omistuksessa) rahoitustoimista, jotka eivät olleet markkinoiden mukaisia.

                     (101)

                     Kiinalaiset ferropiin tuottajat hyötyivät myönnetyistä korkotuista, joilla osa luottoriskistä siirrettiin rahoituslaitoksille, ja antoivat rahoituslaitosten tehtäväksi tarkkailla yritysten (taloudellisesta) tulosta. Koska valtion osallistuminen ja välitystoiminta ovat selvä osoitus valtion tuesta, oletettu luottoriskin pieneneminen vahvisti velallisten neuvotteluasemaa ehtojen asettamisessa. Think!Deskin raportin mukaan Ningxia Shengyan Group ja Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd hyötyivät tästä toimenpiteestä (54).

                     (102)

                     Kyseinen raportti osoittaa, että vienninedistämispolitiikka on integroitu tiiviisti yleiseen teollisuuspoliittiseen kehykseen. Kiinan viranomaiset edistävät valikoivasti tiettyjen huipputeknologian ja korkean lisäarvon tavaroiden ja palvelujen vientiä. Viime vuosina on tuettu merkittävästi myös teollisuuspalvelujen ja -teknologian vientiä. Esimerkiksi Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd on saanut rahoitusta ulkomaankaupan yhteisten palvelualustojen perustamiseen.

                     (103)

                     Viejille myönnettiin taloudellista tukea myös ulkomaankaupan tukien muodossa. Näillä varojen siirroilla pyrittiin edistämään, helpottamaan tai palkitsemaan vientiyritysten toimintaa. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd sai rahoitusta ulkomaankaupan yhteisten palvelualustojen perustamiseen, innovatiiviseen kehittämiseen sekä ulkomaankaupan muuttamiseen, parantamiseen ja kehittämiseen (55).

                     (104)

                     Tietyt ferropiin tuottajat ovat saaneet huomattavaa rahoitusta kuljetuskustannusten vähentämiseen (56). Tämä on erityisen tärkeää, koska laitokset sijaitsevat pääasiassa sisämaa-alueilla kaukana rannikon talouskeskuksista. Kiinan viranomaiset antavat tähän tarkoitukseen taloudellista tukea kuljetushintatukina, joilla yrityksille korvataan osa niille aiheutuneista kustannuksista. Tukea annetaan myös infrastruktuurin rakentamiseen tarkoitettuina tukina, jotka kohdistetaan pääasiassa sellaisten rautatielinjojen rakentamiseen, joiden avulla tehdasalueet voidaan liittää suoraan kansalliseen rautatieverkkoon. Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd on saanut rahoitusta sellaisten rautatielinjojen rakentamiseen, joiden avulla yritys voi säästää aikaa ja kustannuksia saattaessaan tuotteitaan kansainvälisille markkinoille (57).

                     (105)

                     Teknologian innovointiin liittyvä Kiinan teollisuuspolitiikka perustuu tieteen ja teknologian kansalliseen keskipitkän ja pitkän aikavälin kehittämissuunnitelmaan (2006–2020) (valtioneuvosto 2005b). Sen puitteissa ferropiin tuottaja Ningxia Shengyan Group on saanut tukea kansallisessa tieteen ja teknologian tukisuunnitelmassa määriteltyjen T&K-tehtävien suorittamiseen (58).

                     (106)

                     Vanhentuneen tuotantokapasiteetin poistamiseksi markkinoilta tietyt ferropiin tuottajat saivat taloudellista tukea tuotantokapasiteetin poistamiseen. Inner Mongolia Junzheng Energy & Chemical Group Co. ja Ningxia Shengyan Group hyötyivät tästä toimenpiteestä (59).

                     (107)

                     Kiinan viranomaiset ovat pyrkineet vaikuttamaan teollisuuden maantieteelliseen rakenteeseen. Tarkoitus on, että raskas teollisuus siirretään kaupunkialueilta erityisille teollisuusalueille. Tämä ei palvele pelkästään kaupunkien ympäristönsuojelutavoitteita ja vähennä saastumista tiheään asutuilla alueilla, vaan auttaa myös yrityksiä monilla tavoin muun muassa tarjoamalla niille runsaita investointikannustimia, verohelpotuksia, käteisavustuksia ja tuettuja lainoja. Ferropiitä tuottava konserni Inner Mongolia Eerduosi Resources Co., Ltd sai tukea tuotantolaitosten siirtämiseen (60).

                     (108)

                     Ferropiin tuottaja Ningxia Shengyan Group sai maankäyttöön liittyviä tukia (61).

                     (109)

                     Viimeksi mainittu tuki ja edellä kuvattu valtion yleinen ja merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

                     (110)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että ferropiin tuottajat saivat sellaisten laitosten myöntämää rahoitusta, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai eivät muutoin toimi valtiosta riippumattomasti.

               viii)
               Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

                     (111)

                     Komissio totesi, että vääristymäraportissa kuvatut vääristymät eivät rajoitu mihinkään tiettyyn tuotannonalaan. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa päinvastoin, että Kiinan järjestelmää, sellaisena kuin se on kuvattuna i–iv jaksossa (54–80 kappale) ja vääristymäraportin A osassa, koskevat tosiseikat ja ominaisuudet pätevät kaikkialla maassa ja kaikilla talouden sektoreilla. Sama koskee v–vii jaksossa ja vääristymäraportin B osassa kuvattuja tuotannontekijöitä.

                     (112)

                     Ferropiin valmistamiseen tarvitaan monenlaisia tuotantopanoksia. Kun ferropiin tuottajat ostavat/hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aiemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

                     (113)

                     Ferropiin kotimarkkinoiden myyntihintoja ei tämän perusteella voida käyttää. Lisäksi kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. vääristymäraportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maahan, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

               ix)
               Päätelmät

                     (114)

                     Edellä i–viii jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti sekä ferropiisektorilla (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että hinnat tai kustannukset, mukaan luettuina raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät muodostu vapaiden markkinavoimien vaikutuksesta, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, ettei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

                     (115)

                     Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään. Komissio muistutti siitä, ettei mikään taho esittänyt sellaista väitettä, että jotkin kotimarkkinoiden kustannukset olisivat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuja vääristymättömiä kustannuksia.

               b)   Edustava maa
         i)
               Yleisiä huomioita

                     (116)

                     Edustava maa valittiin seuraavin perustein:

                                 —

                                    Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Komissio valitsi tähän tarkoitukseen maita, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin tietokannan perusteella samanlainen kuin Kiinalla (62);

                                 —

                                    tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto kyseisessä maassa (63);

                                 —

                                    asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus kyseisessä maassa;

                                 —

                                    jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat asianmukaisella tasolla.

                     (117)

                     Kuten 30–32 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä (24 päivänä kesäkuuta 2019 päivätty ensimmäinen tuotannontekijöitä koskeva muistio ja 15 päivänä lokakuuta 2019 päivätty toinen tuotannontekijöitä koskeva muistio, jossa käsiteltiin ensimmäisestä muistiosta saatuja huomautuksia). Toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille tekemästään päätelmästä, jonka mukaan Brasilia oli tässä tapauksessa asianmukainen edustava maa.

               ii)
               Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

                     (118)

                     Ensimmäisessä tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa komissio yksilöi Argentiinan, Brasilian, Kolumbian, Malesian, Meksikon, Venäjän, Etelä-Afrikan ja Turkin maiksi, jotka ovat Maailmanpankin mukaan vastaavalla taloudellisen kehityksen tasolla kuin Kiina, eli Maailmanpankki luokittelee ne kaikki ”ylemmän keskitulotason” maiksi bruttokansantulon perusteella.

                     (119)

                     Taloudellisen kehityksen tasosta ei saatu huomautuksia muistion julkaisemisen jälkeen.

               iii)
               Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto edustavassa maassa

                     (120)

                     Komissio ilmoitti ensimmäisessä tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistetaan tiettävästi Argentiinassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Malesiassa, Meksikossa, Venäjällä, Etelä-Afrikassa ja Turkissa. Pyynnön esittäjä huomautti kyseistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että ferropiitä ei valmisteta Turkissa.

                     (121)

                     Komissio tutki väitteen ja totesi, ettei muistiossa yksilöity turkkilainen tuottaja todellakaan valmistanut ferropiitä tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen komissio ei pitänyt enää Turkkia mahdollisena edustavana maana.

               iv)
               Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

                     (122)

                     Komissio varmisti vielä kaikkien edellä mainittujen edustavien maiden osalta julkisten tietojen (ja etenkin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien julkisten taloudellisten tietojen) saatavuuden.

                     (123)

                     Komissio etsi ferropiin tuottajia, joiden taloudelliset tiedot olisivat julkisesti saatavilla, jotta niitä voitaisiin käyttää vääristymättömien ja kohtuullisten myynti- hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen. Kuten ensimmäisessä ja toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa todetaan, komissio käytti tietolähteinään Orbis-tietokantaa (64) ja internetiä. Lisäksi komissio rajasi haun yrityksiin, joiden tuloslaskelmat tuoreimmalta kaudelta (2018) olivat julkisesti saatavilla, sekä kannattaviin yrityksiin. Tämän perusteella tutkimus rajattiin toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa viiteen Brasiliassa toimivaan ja viiteen Venäjällä toimivaan yritykseen.

                     (124)

                     Komissio totesi lopuksi, että vain yhdellä Brasiliassa sijaitsevalla yrityksellä oli tilinpäätöksessään segmentoitu esittely, jonka avulla voitiin määrittää sen ferropiisegmentin tulot ja menot. Tämän perusteella komissio katsoi, että Brasilia oli asianmukainen edustava maa.

                     (125)

                     Toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa komissio ilmoitti kaikille asianomaisille osapuolille aikeestaan käyttää Brasiliaa asianomaisena edustavana maana, jos komissio toteaisi, että kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa säädetyn menetelmän soveltamisedellytykset täyttyvät. Ottaen huomioon kaikki edellä mainitut tekijät sekä sen, että osapuolet eivät esittäneet toisesta muistosta mitään huomautuksia, komissio päätti, että lopullinen valinta asianomaiseksi edustavaksi maaksi oli Brasilia, ja valitsi seuraavan yrityksen, jonka taloudelliset tiedot olivat julkisesti saatavilla, käytettäväksi vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan viimeisen alakohdan mukaisesti: Cia de Ferro Ligas da Bahia SA.

               v)
               Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

                     (126)

                     Sen jälkeen, kun Brasilia oli valittu asianmukaiseksi edustavaksi maaksi edellä mainittujen tekijöiden perusteella, ei ollut enää tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

               vi)
               Päätelmät

                     (127)

                     Edellä esitetyn analyysin perusteella Brasilia täytti kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, joiden perusteella sitä voitiin pitää asianmukaisena edustavana maana. Brasiliassa on merkittävää tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoa ja kaikista tuotannontekijöistä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä voitosta on saatavissa kattavat tiedot.

               c)   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

                     (128)

                     Komissio ilmoitti toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että se käyttäisi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaiseen normaaliarvon muodostamiseen Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, määrittääkseen useimmista tuotannontekijöistä aiheutuvat vääristymättömät kustannukset edustavassa maassa sekä Kansainvälisen työjärjestön, jäljempänä ’ILO’, tilastoja ja kansallisia tilastoja määrittääkseen vääristymättömät työvoimakustannukset edustavassa maassa. Komissio ilmoitti myös, että se käyttäisi sähkökustannusten määrittämiseen Brasilian suurimpiin sähköntoimittajiin kuuluvan EDP Brasilian veloittamia hintoja ja että valitun brasilialaisen yrityksen (Cia de Ferro Ligas da Bahia SA) taloudellisia tietoja käytettäisiin myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen.

                     (129)

                     Komissio selitti myös, ettei GTA:sta saatuja tietoja, jotka koskivat yhden tuotannontekijän eli puuhakkeen tuontia Brasiliaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, voitu käyttää, koska tiedot eivät olleet edustavia. Koska kansainvälistä vertailuarvoa tai kansainvälisiä julkaisua ei ollut saatavilla ja koska puuhakkeella oli tässä yhteydessä olennainen merkitys, komissio päätti käyttää vaihtoehtona GTA:ssa ilmoitettua Turkin tuontihintaa. Turkki on nimittäin vastaavalla talouskehityksen tasolla kuin Kiina, ja komissio oli määrittänyt sen ensimmäisessä tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa yhdeksi kolmesta mahdollisesta edustavasta maasta (ks. 30 kappale). Toinen kyseisessä muistiossa yksilöity maa oli Venäjä, mutta Venäjällä puuhakkeen tuontimäärät eivät olleet edustavia, kun taas Turkissa kyseistä tuotetta tuodaan edustavina määrinä. Tätä vertailuarvoa pidettiin vääristymättömänä, koska se perustui aritmeettiseen keskiarvoon, joka oli laskettu edustavasta määrästä GTA:ssa yksilöityjä liiketoimia, minkä vuoksi sen katsottiin heijastavan kyseisen alueen kilpailuun perustuvia markkinaolosuhteita (65).

                     (130)

                     Komissio sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskustannusten arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Tämän määrän laskemiseksi käytettiin otokseen valitun unionin tuottajan – espanjalaisen yrityksen FerroAtlántica S.A.U., jäljempänä ’FASAU’ – taloudellisia tietoja. Kyseinen yritys teki polkumyyntitutkimuksessa yhteistyötä, toimitti tutkimusta varten tietoja ja salli niiden tarkistamisen tiloissaan. Menetelmää selitetään tarkemmin 3.2.1.1 kohdan e alakohdassa.

               d)   Tuotannontekijät
         i)
               Johdanto

                     (131)

                     Komissio pyrki ensimmäisessä ja toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa laatimaan tuotannontekijöistä ja lähteistä luettelon, joka käsittäisi kaikki tuotannontekijät, kuten raaka-aineet, energian ja työvoiman, joita kiinalaiset tuottajat käyttivät tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa. Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet komissiolle huomautuksia kyseisissä muistoissa esitetystä luettelosta.

                     (132)

                     Tehtyään ensin tarkastuskäynnin FASAUn tiloihin komissio laati lopullisen luettelon ferropiituotannon tekijöistä.

                     (133)

                     Koska muistoista, jotka koskivat tuotannontekijöihin liittyvän normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä tietolähteitä, ei saatu huomautuksia, seuraavat tuotannontekijät ja koodit määritettiin soveltuvin osin ottaen huomioon kaikki pyynnön esittäjän toimittamat tiedot:

                        Taulukko

                                 Tuotannontekijä

                                 Brasilian tariffikoodit

                                 Vääristymätön yksikköarvo

                                    Materiaali

                                 Kvartsi

                                 2506 10 00

                                 241,3 euroa/kg

                                 Kivihiili

                                 2701 12

                                 129,8 euroa/kg

                                 Koksi

                                 2704 00 12

                                 291,9 euroa/kg

                                 Puuhake

                                 4401 21 00

                                 82,9 euroa/kg (66)

                                 Rautaromu (valssihilse)

                                 2619 00 90

                                 Kustannuksia ei ole otettu huomioon (67)

                                 Kalkkikivi

                                 2515 11 00

                                 Kustannuksia ei ole otettu huomioon (68)

                                 Hiilipitoinen pasta Söderbergin elektrodeja varten

                                 3801 30 10

                                 575,5 euroa/kg

                                    Työvoima

                                 Palkat valmistussektorilla

                                 [ei sovelleta]

                                 4,34 euroa/tunti

                                    Energia

                                 Sähkö

                                 [ei sovelleta]

                                 0,11 euroa/kWh

                                    Sivutuotteet/jäte

                                 Mikrosilika/silikajauhe

                                 2811 22 10

                                 1 169,8  euroa/kg

                                 Ferropiikuona

                                 2621 90 00

                                 Sisältyy yleiskustannuksiin

                     (134)

                     Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (tuottajan tehtaalle toimitettuna) 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti komissio käytti edustavan maan tuontihintoja kunkin raaka-aineen osalta, jota FASAU käytti ferropiin valmistukseen, koska mikään kiinalainen tuottaja ei toiminut yhteistyössä.

                     (135)

                     Normaaliarvon määrittämiseksi komission menetelmän mukaisesti näihin tuontihintoihin olisi lisättävä Brasiliaan tuotujen tuotannontekijöiden ja raaka-aineiden (sekä Turkkiin tuodun puuhakkeen, ks. 133 kappale) tuontitullit ja kotimaan kuljetuskustannukset. Nämä oikaisut johtaisivat korkeampaan normaaliarvoon, koska tuontitullit nostaisivat raaka-aineiden tuontihintoja entisestään, minkä vuoksi polkumyynnin tasoa olisi mukautettava ylöspäin. Ottaen huomioon 155 kappaleessa esitetyn päätelmän sekä sen, että tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa keskitytään selvittämään, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eikä niinkään polkumyynnin tarkkaa suuruutta, komissio päätti, että tässä tapauksessa tuontitullien ja kotimaan kuljetuskustannusten oikaiseminen ei ollut tarpeen.

               ii)   Raaka-aineet ja sivutuotteet/jäte

                     (136)

                     FASAUn tiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio tarkisti ilmoitetut käytetyt raaka-aineet, teräsromun syntymisen ja asiaankuuluvat kulutussuhteet tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa.

                     (137)

                     Komissio käytti edustavan maan eli Brasilian raaka-aineiden tuontihintoja kaikkien raaka-aineiden hankintahintojen määrittämiseen lukuun ottamatta kolmea raaka-ainetta, joiden hinnoista Brasilian markkinoilla ei ollut saatavilla tietoja. Puuhakkeen osalta käytettiin Turkin tuontihintoja (ks. 129 kappale). Edustavan maan tuontihinnat määritettiin kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona.

                     (138)

                     Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan (tai puuhakkeen osalta Turkkiin) tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli (ks. 121 kappale), ettei ollut asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien olemassaolon vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että ne vaikuttivat. Huomioon ei otettu myöskään tuontitietoja, jotka koskivat edustavaan maahan (tai puuhakkeen osalta Turkkiin) tulevaa tuontia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (69) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan kyseisten maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaisesta tuonnista oli joka tapauksessa hyvin vähän tietoja. Muista kolmansista maista tuleva tuonti oli edustavaa myös ilman Kiinaa, ja sen osuus Brasiliaan (tai puuhakkeen osalta Turkkiin) tuoduista kokonaismääristä oli 30–93 prosenttia. Lisäksi ferropiin valmistuksen pääraaka-ainetta eli hiiltä ei viedä Kiinasta Brasiliaan.

                     (139)

                     Komissio tutki, oliko Brasiliassa voimassa vientirajoituksia, ja vahvisti 15 päivänä lokakuuta 2019 päivätyssä muistiossa, että kalkkikiven ja valssihilseen vientiin vaadittiin vientilupa (70). Lisäksi komissio totesi, että kalkkikiven tuontimäärät olivat Brasiliassa hyvin pieniä eikä kalkkikiveä tuotu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lainkaan. Edustavaa vaihtoehtoista vertailuarvoa ei voitu määrittää. FASAUn tiloihin tehty tarkastus osoitti, että näillä tuotantopanoksina käytetyillä raaka-aineilla on suhteellisen vähäinen vaikutus tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaiskustannuksiin. Ottaen huomioon 155 kappaleessa esitetyt päätelmät sekä sen, että tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa keskitytään selvittämään, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai onko sen toistuminen todennäköistä, eikä niinkään polkumyynnin tarkkaa suuruutta, komissio päätti, ettei näiden kahden tuotannontekijän kustannuksia oteta huomioon, koska niille ei pystytty määrittämään edustavaa vertailuarvoa.

                     (140)

                     Kustannuksista vähennettiin sivutuotteena valmistetusta mikrosilikasta saadut tulot kertomalla tarkastelupyynnössä ilmoitetut käyttötekijät edustavassa maassa eli Brasiliassa todetuilla vääristymättömillä yksikkökustannuksilla.

                     (141)

                     Tuloista, jotka saatiin sivutuotteena valmistetusta ferropiikuonasta, komissio totesi, että kyseisen tuotteen Brasiliaan tuonnin määrät olivat lähellä nollaa, minkä vuoksi tuotteesta Brasiliassa maksettuja tuontihintoja ei voitu pitää edustavina. Koska FASAUn ferropiikuonasta saamat todelliset tulot edustivat hyvin pientä osaa raaka-aineen kokonaiskustannuksista, niillä ei ole merkittävää vaikutusta polkumyyntimarginaalilaskelmiin riippumatta siitä, mitä lähdettä käytetään niiden korvaamiseksi. Sen vuoksi komissio päätti ottaa nämä tulot huomioon määrittäessään tuotannollisia yleiskustannuksia (ks. 3.2.1.1 kohdan e alakohta).

                     (142)

                     Voidakseen määrittää vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettujen raaka-aineiden vääristymättömät hinnat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti komission täytyisi lisätä tuontihintaan kansainväliset kuljetus- ja vakuutuskustannukset (71), soveltaa tuontihintaan edustavan maan tuontitullia ja lisätä tuontihintaan kotimaan kuljetuskustannukset. Ottaen huomioon, että painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali saatiin ilman näitä kustannuksia (ks. 155 kappale), komissio päätti olla ottamatta kyseisiä kustannuksia huomioon.

               iii)
               Työvoima

                     (143)

                     Komissio käytti työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseen ILOn tilastoja sekä julkisesti saatavilla olevia tietoja Brasiliassa työnantajille aiheutuvista keskimääräisistä muista työvoimakustannuksista (72), kuten sosiaaliturvamaksuista, FGTS-rahasto (Fundo de Garantia do Tempo e Serviço) mukaan luettuna (työttömyys, vakavat sairaudet, kiinteistöjen rakentaminen ja ostaminen).

                     (144)

                     ILOn tilastoista (73) saatiin tietoja valmistuksessa työskentelevien viikoittaisista keskimääräisistä työtunneista ja kuukausiansioista tutkimusajanjakson aikana. Komissio laski näiden tietojen avulla valmistuksen tuntipalkan, johon lisättiin työhön liittyviä lisäkuluja (74) (työnantajan sosiaaliturvamaksut ja työttömyysmaksut).

               iv)
               Sähkö

                     (145)

                     Brasilian suurimpiin sähköntoimittajiin kuuluvan yrityksen EDP Brasilin veloittamat sähköhinnat olivat helposti saatavilla (75). Tiedot olivat niin tarkkoja, että niiden avulla voitiin määrittää teollisten käyttäjien maksama sähkön hinta sekä jakeluverkoston käyttöhinta (modalidade tarifaria azul).

                     (146)

                     On syytä huomata, että Brasilian sääntelyviranomainen Agência Nacional de Energia Elétrica (76), jäljempänä ’ANEEL’, velvoittaa sähköntoimittajat nostamaan tariffejaan tietyllä prosenttiosuudella, jotta sähkön kulutusta voidaan säännellä maan sisällä. ANEEL käyttää lippujärjestelmää (77) (vihreä, keltainen, punainen 1, punainen 2) ilmaisemaan, onko sähkön hinnan pysyttävä toimittajan ehdottamana (vihreä) vai onko sitä nostettava 0,010 BRL:llä/kWh (keltainen), 0,030 BRL:llä/kWh (punainen 1) tai 0,050 BRL:llä/kWh (punainen 2). ANEEL julkaisee liputukset kuukausittain, ja tutkimusajanjakson liputukset olivat helposti saatavissa EDP Brazilin verkkosivustolta (78). Määrittäessään vääristymättömiä sähkökustannuksia komissio ei ottanut huomioon tutkimusajanjaksolla käytettyjä liputuksia eikä oikaissut hintaa vastaavasti. Ottaen huomioon 155 kappaleessa esitetyn päätelmän sekä sen, että tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa keskitytään selvittämään, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai onko sen toistuminen todennäköistä, eikä niinkään polkumyynnin tarkkaa suuruutta, komissio päätti, että sähkökustannusten oikaiseminen ei ollut tarpeen.

               e)   Tuotannolliset yleiskustannukset, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto

                     (147)

                     Edellä olevassa 133 kappaleessa kuvattujen tuotannontekijöiden lisäksi määritettiin tuotannolliset yleiskustannukset. Näiden yleiskustannusten laskenta perustui tuotannollisten yleiskustannusten ja FASAUn ilmoittamiin ja todennettuihin valmistuskustannuksiin perustuvien valmistuskustannusten väliseen suhteeseen (jälkimmäisiin kustannuksiin sisältyivät muiden kuin uuneihin pantavien materiaalien kulutus, ulkoiset palvelut, sisäiset kuljetukset ja rakenteelliset kustannukset, kuten poistot ja kunnossapito). Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

                     (148)

                     Kuten 128 kappaleessa selitetään, komissio käytti myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseen yrityksen Cia de Ferro Ligas da Bahia SA taloudellisia tietoja. Saadakseen tiedot tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta komissio käytti yrityksen konsolidoitua tilinpäätöstä vuodelta 2018, otti mukaan vuoden 2019 konsolidoidun tilinpäätöksen ensimmäisen vuosineljänneksen ja jätti pois vuoden 2018 konsolidoidun tilinpäätöksen ensimmäisen vuosineljänneksen (79). Koska yritys ei tuottanut pelkästään ferropiitä, komissio otti huomioon yrityksen toimittaman segmentoinnin laskeakseen pelkästään ferropiisegmenttiä koskevat luvut.

                     (149)

                     Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia koskevassa laskelmassa komissio jätti huomiomatta erän ”osuus sijoitusten voitosta (tappiosta)”, koska kyseiset menot (tai tulot) eivät liittyneet tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tämä oikaisu johti siihen, että myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten prosenttiosuus kasvoi ja voiton prosenttiosuus pieneni samassa suhteessa. Sen vuoksi sillä ei ollut kokonaisuutena tarkasteltuna vaikutusta normaaliarvon laskemiseen.

               f)   Normaaliarvon laskeminen

                     (150)

                     Määrittääkseen laskennallisen normaaliarvon komissio toimi seuraavasti:

                     (151)

                     Ensiksi komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio kertoi FASAUn tarkistetut käyttötekijät (raaka-aineet, työvoima ja energia) vääristymättömillä yksikkökustannuksilla, jotka oli määritetty edellä 3.2.1.1 kohdan d alakohdassa kuvatulla tavalla.

                     (152)

                     Toiseksi komissio määritti näiden valmistuskustannusten osalta tuotannolliset yleiskustannukset ja lisäsi niihin määritetyt myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voiton 3.2.1.1 kohdan e alakohdan mukaisesti. Näin määritettyjen tuotannollisten yleiskustannusten osuus oli 37,11 prosenttia. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset (80) olivat 15,12 prosenttia, kun ne ilmaistiin prosenttiosuutena myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista, ja niitä sovellettiin tuotannollisten valmistuskustannusten ja tuotannollisten yleiskustannusten summaan. Voitto (81) oli 51,1 prosenttia, kun se ilmaistiin prosenttiosuutena myytyjen hyödykkeiden valmistus- ja hankintakuluista, ja sitä sovellettiin valmistuskustannusten, tuotannollisten yleiskustannusten ja myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten summaan.

                     (153)

                     Tällä perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo vahvistettiin koskemaan koko maata.

               3.2.1.2   Vientihinta

                     (154)

                     Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin CIF-hintoja koskevien tietojen perusteella ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle.

               3.2.1.3   Vertailu ja polkumyyntimarginaali

                     (155)

                     Komissio vertasi laskennallista normaaliarvoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti edellä vahvistettuun vientihintaan. Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 157,8 prosenttia.

               3.2.1.4   Päätelmät

                     (156)

                     Tämän perusteella komissio totesi, että Kiinasta tuleva polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               3.2.2   Venäjä

                     (157)

                     Eurostatin tilastotiedot osoittavat, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Venäjältä tuotiin ferropiitä unioniin 2,735 tonnia, joka on noin 0,4 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta. Venäjän viranomaiset totesivat, että tuonnin määrä oli vähäpätöinen. Komissio päätteli kuitenkin, että tällainen tuontimäärä oli riittävän edustava sen tutkimiseen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               3.2.2.1   Normaaliarvo

                     (158)

                     Koska venäläiset tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön, komissio käytti saatavilla olevia tietoja Venäjän normaaliarvon määrittämiseen. Tähän tarkoitukseen käytettiin pyynnön esittäjän toimittamia tietoja (82). Nämä tekijänoikeudella suojatut tiedot toimitti Metal Expert (83).

                     (159)

                     Näin ollen normaaliarvo perustui tarkastelupyynnössä esitettyihin ja tutkimusajanjaksoa varten päivitettyihin (84) kotimarkkinahintoihin. Päivitetyt kotimarkkinahinnat julkaistiin asiakirja-aineistossa. Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia.

               3.2.2.2   Vientihinta

                     (160)

                     Koska venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, vientihinta määritettiin Eurostatin CIF-hintoja koskevien tietojen perusteella ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle.

               3.2.2.3   Vertailu ja polkumyyntimarginaali

                     (161)

                     Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisesti. Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella vientihintaa oikaistiin alaspäin 100 euroa tonnilta rahtikustannusten ottamiseksi huomioon.

                     (162)

                     Tähän perustuva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 17,6 prosenttia.

               3.2.2.4   Päätelmät

                     (163)

                     Tämän perusteella komissio totesi, että Venäjältä tuleva polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               3.3   Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan

         3.3.1   Kiina

                     (164)

                     Kuten 3.2.1 kohdassa todetaan, ferropiin tuonti Kiinasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui polkumyynnillä. Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi komissio tutki myös polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisten tuottajien mahdollisuudet päästä muille markkinoille, kyseisten tuottajien kotimarkkinoilla noudattama hinnoittelu ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

               3.3.1.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

                     (165)

                     Yhteistyön puuttuessa Kiinan tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin saatavilla olleiden tietojen ja erityisesti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

                     (166)

                     Kiinan tuotantokapasiteetti oli huomattavasti suurempi kuin nykyiset tuotantomäärät. Tarkastelupyynnössä esitettyjen (85) ja tutkimuksen aikana päivitettyjen (86) tietojen mukaan ferropiin tuotantokapasiteetti oli 10 571 000 tonnia vuonna 2019 ja tuotantomäärät olivat samana vuonna 4 040 000 tonnia. Näin ollen kapasiteetin käyttöaste oli ainoastaan noin 38,2 prosenttia. Jos toimenpiteet kumottaisiin, kiinalaisilla tuottajilla olisi arviolta 6 531 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia. Unionin markkinoiden kulutus oli puolestaan 740 144 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. taulukko 1). Yksikään osapuoli ei kiistänyt toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä ilmoitettua Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia.

                     (167)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voivat käyttää tuottaakseen ferropiitä ja viedäkseen sitä unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               3.3.1.2   Muiden markkinoiden saavutettavuus

                     (168)

                     Kiinan kotimarkkinat ovat ehdottomasti maailman tärkeimmät markkinat, sillä niiden osuus maailman todettavissa olleesta kulutuksesta vuonna 2017 oli 58 prosenttia (87). Kulutus väheni kuitenkin näillä markkinoilla 18 prosenttia (887 000 tonnia) vuodesta 2013 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka (88).

                     (169)

                     Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Japani toi Kiinasta 167 000 tonnia ferropiitä ja oli Kiinan tuotannonalan tärkein vientimarkkina, jonka osuus Kiinan ferropiin kokonaisviennistä oli 27,7 prosenttia. Lehtiartikkelien mukaan japanilaiset ferroseoksen sulattamot aikovat kuitenkin monipuolistaa hankintojaan, jotta ne eivät olisi riippuvaisia Intiasta ja Kiinasta. Tätä varten ne perustivat useita yhteisyrityksiä Malesiaan vuonna 2017 (89). Näin ollen on odotettavissa, että kiinalaisten viejien on tulevaisuudessa vaikeampaa päästä Japanin markkinoille.

                     (170)

                     Tämän perusteella komissio päätteli, että jos nykyiset toimenpiteet kumotaan, suurena vaarana on, että kiinalaiset tuottajat yrittävät kompensoida merkittävää myyntimäärien supistumista tärkeillä kotimarkkinoilla ja oletettavasti myös Japanin markkinoilla ohjaamalla huomattavia myyntivirtoja unionin markkinoille.

               3.3.1.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (171)

                     Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta vietiin ferropiitä 608 000 tonnia, joista 3 587 tonnia unioniin (90). Kiinalaiset tuottajat veivät ferropiitä 63 maahan, joihin sitä myytiin keskimäärin alhaisemmilla hinnoilla kuin unioniin. Vain 14 maassa myyntihinnat olivat korkeammat kuin hinnat, joilla ferropiitä myytiin unioniin. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinan unioniin suuntautuvan viennin keskimääräiset hinnat olivat tosiaankin korkeammat (+6,1 prosenttia) kuin Kiinan keskimääräiset vientihinnat (91). Sen vuoksi vienti unioniin on kiinalaisten viejien kannalta paljon houkuttelevampaa kuin vienti lähes kaikkiin muihin maihin.

                     (172)

                     Unionin markkinoiden koko on toinen tekijä, joka houkuttelee kiinalaisia tuottajia: jos tarkastellaan ferropiin maailmanlaajuista kulutusta, unionilla on Kiinan jälkeen toiseksi suurimmat yhtenäismarkkinat. Unionin markkinat ovat 1,7 kertaa suuremmat kuin Pohjois-Amerikan markkinat ja 1,5 kertaa suuremmat kuin Japanin markkinat (92). Sen vuoksi unionin markkinoiden koko lisää merkittävästi niiden houkuttelevuutta.

               3.3.1.4   Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

                     (173)

                     Kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, viejien kolmansien maiden markkinoilla noudattama hinnoittelu, Kiinassa olevan käyttämättömän kapasiteetin suuruus, unionin markkinoiden koko ja sen markkinoilla vallitsevat hinnat sekä kulutuksen merkittävä väheneminen kotimarkkinoilla ja todennäköisesti heikommat mahdollisuudet päästä muille merkittäville vientimarkkinoille, on erittäin todennäköistä, että Kiinasta tuleva polkumyynti jatkuu tai joka tapauksessa toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               3.3.2   Venäjä

                     (174)

                     Kuten 3.2.2 kohdassa todetaan, ferropiin tuonti Venäjältä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tapahtui polkumyynnillä. Komissio tutki myös polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: Venäjän tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti, venäläisten tuottajien mahdollisuudet päästä muille markkinoille, kyseisten tuottajien kotimarkkinoilla noudattama hinnoittelu ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

               3.3.2.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Venäjällä

                     (175)

                     Yhteistyön puuttuessa Venäjä tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti määritettiin saatavilla olleiden tietojen ja erityisesti pyynnön esittäjän toimittamien tietojen (93) perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

                     (176)

                     Venäjä tuotantokapasiteetti oli huomattavasti suurempi kuin nykyiset tuotantomäärät. Tarkastelupyynnössä esitettyjen ja tutkimuksen aikana päivitettyjen tietojen mukaan ferropiin tuotantokapasiteetti oli 826 000 tonnia vuonna 2019 ja tuotantomäärät olivat samana vuonna 561 000 tonnia. Näin ollen kapasiteetin käyttöaste oli vain noin 67,9 prosenttia. Jos toimenpiteet kumotaan, venäläisillä tuottajilla on niin paljon käyttämätöntä kapasiteettia (arviolta 265 000 tonnia), että ne voivat täyttää ferropiin polkumyynnillä unionin markkinat, joilla kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 740 144 tonnia.

                     (177)

                     Kaksi yhteistyöstä kieltäytynyttä venäläistä viejää ja Venäjän viranomaiset väittivät, että komissio oli aliarvioinut Venäjän käyttöasteen. Venäjän viranomaiset viittasivat kahden venäläisen vientiä harjoittavan tuottajan huomautukseen, jonka mukaan Venäjän ja erityisesti kyseisten tuottajien tuotantokapasiteetti on paljon pienempi ja Venäjän tuotantomäärät ovat suuremmat. Tämän perusteella kapasiteetin käyttöasteen pitäisi olla Venäjällä 90–100 prosenttia. Venäjän viranomaiset viittasivat myös tästä asiasta esittämäänsä huomautukseen.

                     (178)

                     Ensiksi komissio totesi, että Venäjän viranomaiset / Venäjän federaation talouskehitysministeriö olivat ilmoittaneet 24 päivänä huhtikuuta 2019 toimittamissaan huomautuksissa, että ”Venäjän viralliset tilastot vahvistivat” sen, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantokapasiteetti Venäjällä vastasi pyynnön esittäjän ilmoittamaa määrää, jota komissio käytti tutkimuksessaan.

                     (179)

                     Toiseksi tutkimuksessa arvioitiin, että Venäjän tuotantokapasiteetti vuonna 2019 oli 826 000 tonnia, kun taas Venäjän virallisten tilastojen mukaan tämä määrä oli ollut vielä suurempi – 932 000 tonnia – vuonna 2018. Yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien vuodelta 2017 esittämät luvut eivät vastaa Venäjän virallisia tilastoja eivätkä kyseistä vuotta koskevia pyynnön esittäjän arvioita. Venäjän tuotantokapasiteetti vuonna 2017 oli Venäjän viranomaisten mukaan [20–30 prosenttia] suurempi kuin kahden yhteistyöstä kieltäytyneen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittama luku. Pyynnön esittäjän arvioiden ja Venäjän virallisten tilastojen (sekä Venäjän viranomaisten lausunnon) perusteella on selvää, että vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittama tuotantokapasiteetti oli arvioitu liian pieneksi.

                     (180)

                     Kolmanneksi on otettava huomioon, että yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot koskivat vuotta 2017 eivätkä tutkimusajanjaksoa. Vaikka nämä tarkistamattomat tiedot hyväksyttäisiin, väite, jonka mukaan kapasiteetin käyttöaste olisi Venäjällä lähes 100 prosenttia, on edelleen virheellinen. Jos kapasiteetin käyttöaste laskettaisiin käyttämällä tuotantokapasiteetista laadittuja Venäjän virallisia tilastoja (840 700 tonnia) ja yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamaa todellista tuotantoa vuonna 2017 [600 000–700 000 tonnia], kapasiteetin käyttöaste olisi [71–83 prosenttia], joka on edelleen kaukana ”lähes 100 prosentista”.

                     (181)

                     Pyynnön esittäjän toimittamat tuotantokapasiteettia ja -määriä koskevat tiedot olivat joka tapauksessa tuoreempia ja sen vuoksi merkityksellisempiä ennakoivan tarkastelun, kuten todennäköisyysanalyysin kannalta, koska ne koskivat vuotta 2019.

                     (182)

                     Väitteet, joiden mukaan komissio olisi yliarvioinut Venäjän käyttämättömän kapasiteetin, hylättiin kaikilla näillä perusteilla. Tästä päätöksestä ilmoitettiin osapuolille, joille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa ennen lopullisen päätöksen tekemistä.

                     (183)

                     Vastauksessaan edellä mainitut kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät, ettei komissio ollut käsitellyt kaikkia ratkaisemattomia kysymyksiä, joita kyseiset tuottajat ja Venäjän viranomaiset olivat tuoneet esiin käynnissä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun aikana. Tämä koski erityisesti komission päätelmiä venäläisten tuottajien käyttämättömästä kapasiteetista. Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että ne olivat asianomaisena osapuolena olleet täysin mukana tutkimukseen liittyvässä yhteistyössä polkumyyntiasioita lukuun ottamatta. Lisäksi ne väittivät, että koska tiedoissa, joita eri asianomaiset osapuolet olivat toimittaneet Venäjän kapasiteetista, tuotannosta ja kapasiteetin käyttöasteesta, oli merkittäviä eroja, komissio oli velvollinen tarkistamaan kyseiset tiedot muun muassa tekemällä tarkastuskäynnin tuottajien toimitiloihin. Vientiä harjoittavat tuottajat vastustivat sitä, että niiden väite lähes 100-prosenttisesta kapasiteetin käyttöasteesta oli hylätty vaihtoehtoisen laskelman perusteella, jossa oli käytetty yritysten ja pyynnön esittäjän toimittamia tietoja. Tältä osin ne väittivät, että komissio oli niin sanotusti poiminut rusinat pullasta käyttäessään tuotantokapasiteettia ja ‐määriä koskevia tietoja. Lopuksi yritykset viittasivat WTO:n oikeuskäytäntöön niiden tosiseikkojen osalta, jotka tukivat kyseisten yritysten väitettä, jonka mukaan komission käyttämät tiedot eivät olleet tässä tapauksessa kaikkein sopivimpia ja että niiden toimittamat tiedot olivat parhaita, mitä oli saatavilla.

                     (184)

                     Ensinnäkin komissio oli eri mieltä siitä, että joitakin huomautuksia tai väitteitä ei olisi otettu huomioon ja ettei niihin olisi vastattu. Itse asiassa komissio lähetti yrityksille täydentävän ilmoituksen varmistaakseen, että niiden huomautukset käyttämättömästä kapasiteetista oli otettu kokonaan huomioon ja että ne saivat mahdollisuuden esittää huomautuksia ennen kuin päätelmistä tuli lopullisia. Se, että yritykset olivat eri mieltä komission päätelmistä, ei merkitse sitä, että päätelmät olisivat perusteettomia. Käyttämätöntä kapasiteettia lukuun ottamatta yritykset eivät täsmentäneet, mitä kysymyksiä komissio oli niiden mielestä sivuuttanut lopullisissa päätelmissä. On tarpeetonta sanoa, että lisätietojen ilmoittaminen rajoittui käyttämättömän kapasiteetin arviointiin ja että vastaukset lopullisia päätelmiä koskeviin huomautuksiin löytyvät tästä asetuksesta komission vakiokäytännön mukaisesti.

                     (185)

                     Toiseksi on muistettava, että kyseisiä kahta vientiä harjoittavaa tuottajaa pidettiin perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitettuina yhteistyöstä kieltäytyneinä osapuolina. Kuten yritykset itse totesivat, ne jättivät vastaamatta kyselylomakkeisiin, joissa pyydettiin tärkeitä tietoja paitsi polkumyynnin käsittelyä myös vahingon arvioimista varten (esimerkiksi tuotantoa, tuotantokapasiteettia ja käyttöastetta koskevat tiedot). Vaikka komissiolla ei ole oikeudellista velvoitetta tehdä tarkastuksia paikan päällä, sen käytäntönä on tarkistaa kaikkien yhteistyössä toimivien osapuolten toimittamat kyselyvastaukset ja lisätiedot, mikä ei kuitenkaan päde näihin kahteen vientiä harjoittavaan tuottajaan. Komissio toteaa lisäksi, että tässä nimenomaisessa tapauksessa riippumatta siitä, että kyseiset osapuolet kieltäytyivät yhteistyöstä, minkä vuoksi niiden toimitiloihin ei tehty tarkastuksia, osapuolten toimittamien tietojen asiasisältö tutkittiin joka tapauksessa, vaikkei tietoja tarkistettukaan, kuten täydentävissä päätelmissä todetaan. Tiedot hylättiin myös asiasisältönsä perusteella sen jälkeen, kun ne oli tarkistettu ristiin Venäjän viranomaisten ja pyynnön esittäjän toimittamien tietojen kanssa. Toisin kuin yritykset väittivät, eri asianomaisten osapuolten toimittamissa tiedoissa ei ollut merkittäviä eroja. Ainoastaan kyseisten yritysten tiedot poikkesivat merkittävästi kaikista muista asiakirja-aineiston tiedoista, ja vielä merkittävämpää oli se, että niiden tiedot koskivat vuotta 2017, joka oli ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa, sekä vuotta 2018, josta Venäjän viranomaiset olivat toimittaneet tietoja. Komissio tukeutui arvioinnissaan pyynnön esittäjän ja Venäjän viranomaisten toimittamiin tietoihin, jotka eivät olleet täysin identtisiä mutta olivat kuitenkin linjassa keskenään. Venäjän viranomaiset / Venäjän federaation talouskehitysministeriö vahvistivat itse 24 päivänä huhtikuuta 2019 esittämissään huomautuksissa, että pyynnön esittäjän toimittamat tiedot pitivät paikkansa. Näin ollen komissio päätteli vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen sisällön perusteella tarkistamatta itse tietoja, että tiedot olivat vanhentuneita ja sen vuoksi merkityksettömiä. Tiedot eivät myöskään olleet luotettavia, minkä vuoksi niitä ei voitu käyttää Venäjän käyttämättömän kapasiteetin laskemiseen.

                     (186)

                     Kolmanneksi komissio käytti laskelmassaan, toisin kuin yritykset väittivät, yritysten omia tietoja ja Venäjän viranomaisten toimittamia virallisia tilastoja Venäjän kapasiteetista (eikä pyynnön esittäjän toimittamia tietoja). Komissio ei voi myöskään hyväksyä sitä, että eri menetelmillä saadaan niinkin erilaisia tuloksia kuin yritysten toimittamilla tuotantokapasiteettia koskevilla luvuilla saatiin. Tästä syystä komissio kiistää sen väitteen, että se olisi valikoinut käytettävissään olleista tiedoista sopivimmat tiedot. Yritysten toimittamia tietoja ei voitu vahvistaa, kun niitä verrattiin virallisten tilastojen avulla, minkä vuoksi ne hylättiin.

                     (187)

                     Neljänneksi komissio oli eri mieltä siitä, että yritysten toimittamat tiedot olisivat sopivimmat tiedot tässä tapauksessa. Yritysten tietojen ja virallisten tietojen ristiintarkistus osoitti, että tuotantokapasiteettia koskeva luku ei pitänyt paikkaansa, minkä vuoksi yritysten tietoja pidettiin epäluotettavina eikä niitä käytetty komission päätelmissä. Komissio päätti käyttää pyynnön esittäjän toimittamia tietoja, jotka olivat linjassa Venäjän virallisten tilastojen kanssa. Perusasetuksen ja yritysten mainitseman WTO:n käsitteen osalta voidaan todeta, että nämä tiedot katsottiin ”sopivimmiksi” tässä tapauksessa. Sen vuoksi yritysten väite hylättiin.

                     (188)

                     Komissio muistutti joka tapauksessa siitä, että käyttämättömän kapasiteetin arviointi on vain yksi monista tekijöistä ja indikaattoreista, joiden pohjalta komissio on oikeudellisesti velvollinen tekemään vahingon toistumista koskevat päätelmänsä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa.

                     (189)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että venäläisillä vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia, jota ne voivat käyttää tuottaakseen ferropiitä ja viedäkseen sitä unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               3.3.2.2   Muiden markkinoiden saavutettavuus

                     (190)

                     Kuten 168 kappaleessa kuvataan, viimeaikainen kehitys Japanin markkinoilla viittaa siihen, että Malesiasta tuleva tuonti valtaa vähitellen muiden tuojien markkinaosuuden. Japani on myös Venäjän tärkein ferropiin vientimarkkina-alue. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Japanin markkinoiden osuus Venäjän ferropiin kokonaisviennistä oli 30 prosenttia (127 000 tonnia). Jos nykyiset toimenpiteet kumotaan, venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaavat todennäköisesti ainakin osan tästä viennistä unioniin polkumyyntihinnoilla.

               3.3.2.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (191)

                     Yhteistyön puuttuessa Venäjän unioniin suuntautuvan viennin ja Venäjän muille markkinoille suuntautuvan viennin hintojen vertailussa käytettiin GTA:ta ja Venäjän ulkomaankaupan tullitilastoja. Molemmat lähteet näyttivät johtavan lähes samaan tulokseen. Vertailun perusteella Venäjän unioniin suuntautuvan viennin keskimääräinen hinta oli 1 149 euroa/tonni eli 8,1 prosenttia korkeampi kuin Venäjän keskimääräinen vientimyyntihinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Venäläiset vientiä harjoittavat tuottajat myivät ferropiitä vain kahdessa maassa 36 maasta sellaisilla hinnoilla, jotka olivat keskimäärin korkeammat kuin unionissa. Kyseisen myynnin osuus oli alle 1 prosenttia viennin kokonaismäärästä. Tämän perusteella komissio totesi, että vienti unioniin on venäläisten viejien kannalta huomattavasti houkuttelevampaa kuin vienti lähes kaikkiin muihin maihin.

                     (192)

                     Edellä 191 kappaleessa mainitut kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa olivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen eri mieltä komission päätelmistä, jotka koskivat unionin markkinoiden houkuttelevuutta Venäjän ferropiiteollisuuden kannalta. Ne epäilivät, että Venäjän ulkomaankaupan tullitilastoissa ilmoitetut hinnat olivat epäluotettavia. Väitettä ei kuitenkaan perusteltu tarkemmin eikä ehdotettu vaihtoehtoista tapaa verrata Venäjän vientihintoja eri markkinoiden osalta. Muistettakoon, että kyseiset kaksi osapuolta ovat kaksi suurimmista venäläisistä vientiä harjoittavista tuottajista, ja jos ne olisivat päättäneet suostua yhteistyöhön tässä tutkimuksessa, mitä ne eivät tehneet, komissio olisi voinut arvioida tarkasti Venäjän vastaavien tuotteiden vientihintoja eri maailmanmarkkinoilla niiden oman vientimyynnin perusteella. Kyseiset kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa väittivät myös, että Venäjältä unioniin suuntautuvan viennin määrä on niin pieni, ettei kyseisen tuonnin hinnoista voida tehdä päätelmiä. Kuten 157 kappaleessa todetaan, Venäjältä tulleen tuonnin osuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 0,4 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta, ja komissio piti tätä tuonnin tasoa riittävän edustavana. Lopuksi kyseiset osapuolet väittivät, että Kiina määräsi ferropiin hinnan ja muut markkinatoimijat noudattivat yleensä sen määräämiä hintoja, joista voitiin poiketa vain jonkin verran. Riippumatta siitä, pitikö tämä paikkansa, komissio katsoi, ettei asialla ollut merkitystä arvioitaessa unionin markkinoiden houkuttelevuutta hintojen osalta muihin markkinoihin verrattuna. Sen vuoksi väitteet hylättiin.

                     (193)

                     Kuten 172 kappaleessa mainitaan, unionin markkinoiden koko on unionin markkinoilla vallitsevien hintojen lisäksi toinen tärkeä tekijä, joka lisää unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

               3.3.3   Päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä

                     (194)

                     Kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, viejien kolmansien maiden markkinoilla noudattama hinnoittelu, Venäjällä oleva käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden koko ja sen markkinoilla vallitsevat hinnat sekä todennäköisesti heikommat mahdollisuudet päästä muille merkittäville vientimarkkinoille, on erittäin todennäköistä, että Venäjältä tuleva polkumyynti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               3.4   Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat yleiset päätelmät

                     (195)

                     Tutkimus osoitti, että Venäjältä ja Kiinasta peräisin oleva tuonti unionin markkinoille jatkui polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                     (196)

                     Komissiolla oli myös näyttöä siitä, että molemmissa asianomaisissa maissa on merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinat houkuttelevat hinnoillaan ja koollaan ja muuta vientiä voidaan suunnata uudelleen.

                     (197)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

               4.   VAHINKO

         4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

                     (198)

                     Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla viisi unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

                     (199)

                     Unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella määritettiin, että unionin kokonaistuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 241 000 tonnia. Kuten 11 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin neljä unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 90 prosenttia.

               4.2   Unionin kulutus

                     (200)

                     Komissio määritti unionin kulutuksen laskemalla yhteen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän määrän ja Comtext-tietokannasta (Eurostat) saatujen tietojen mukaisen unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaismäärän.

                     (201)

                     Unionin kulutus pysyi vakaana koko tarkastelujakson ajan lukuun ottamatta vuotta 2016, jolloin tapahtui jyrkkä lasku. Hintojen voimakas lasku alkoi vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä ja vaikutti kielteisesti koko markkinoihin koko vuoden 2016 ajan. Terässektori on Euroopan unionin tärkein ferropiin ja teräksen tuotannon loppukäyttösektori, jolla kulutus laski 165,9 miljoonasta 162,1 miljoonaan tonniin (-2,3 prosenttia) vuosina 2015–2016 (94). Lisäksi varastot vähenivät huomattavasti vuoden 2015 jälkipuoliskolla, mikä johti hintojen laskuun. Alhaiset hinnat vähensivät tuotantoa, ja seuraavina vuosina 2016 ja 2017 varastot vähenivät asteittain.

                        Taulukko 1

                        Unionin kulutus (tonnia)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kokonaiskulutus

                                 752 111

                                 578 894

                                 700 509

                                 776 354

                                 740 144

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    77

                                    93

                                    103

                                    98

                                    Lähde: Eurostat, unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.3   Tuonti asianomaisista maista

         4.3.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

                     (202)

                     Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevan ferropiin tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

                     (203)

                     Kummastakin asianomaisesta maasta tulevalle tuonnille vahvistettu polkumyyntimarginaali oli perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyä vähimmäistasoa suurempi, ja molempien maiden vientimäärät olivat riittävän edustavia, kuten 43 ja 157 kappaleessa todettiin.

                     (204)

                     Kumulatiivista arviointia pidettiin asianmukaisena ottaen huomioon vastaavat kilpailuolosuhteet näistä kahdesta maasta tulevan tuonnin ja unionin samankaltaisen tuotteen välillä. Komissio totesi kilpailuolosuhteiden olevan samankaltaiset, sillä Kiinasta ja Venäjältä tuotu tarkastelun kohteena oleva tuote ja unionin tuotannonalan tuottama ja unionin markkinoilla myymä samankaltainen tuote vastasivat toisiaan.

                     (205)

                     Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyivät ja että Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevaa tuontia olisi tarkasteltava kumulatiivisesti.

               4.3.2   Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

                     (206)

                     Komissio määritti Kiinasta ja Venäjältä unioniin suuntautuvan tuonnin määrän Comtext-tietokannan (Eurostat) tietojen perusteella ja tuonnin markkinaosuuden vertaamalla kyseisiä tuontimääriä unionin kulutukseen (ks. taulukko 1).

                     (207)

                     Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä asianomaisista maista unionin markkinoille supistui tarkastelujakson aikana 17 prosenttia. Kiinasta tulleen tuonnin määrä kasvoi kuitenkin yli nelinkertaiseksi vuonna 2018 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas Venäjältä tulleen tuonnin määrä pienentyi tarkastelujakson aikana alle puoleen, vaikka kasvua voidaan havaita vuoden 2016 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

                        Taulukko 2

                        Unionin tuonnin määrä (tonnia)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiinasta tulevan tuonnin määrä

                                 614

                                 305

                                 235

                                 2 719

                                 2 804

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    50

                                    38

                                    443

                                    457

                                 Venäjältä tulevan tuonnin määrä

                                 6 006

                                 318

                                 1 409

                                 2 653

                                 2 722

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    5

                                    23

                                    44

                                    45

                                 Asianomaiset maat

                                 6 620

                                 623

                                 1 644

                                 5 372

                                 5 526

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    9

                                    25

                                    81

                                    83

                                    Lähde: Eurostat, oikaistu 75 prosentin piipitoisuuteen ()

                     (208)

                     Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuus supistui ja pysyi alle 1 prosentin koko tarkastelujakson ajan. Näin ollen tuonti Kiinasta ja Venäjältä unioniin jatkui jossain määrin tarkastelujakson aikana.

                        Taulukko 3

                        Unionin markkinaosuus (%)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiina

                                 0,1 %

                                 0,1 %

                                 0,0 %

                                 0,4 %

                                 0,4 %

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    65

                                    41

                                    429

                                    464

                                 Venäjä

                                 0,8 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,3 %

                                 0,4 %

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    7

                                    25

                                    43

                                    46

                                 Asianomaiset maat

                                 0,9 %

                                 0,1 %

                                 0,2 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    12

                                    27

                                    79

                                    85

                                    Lähde: Eurostat, unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.3.3   Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

                     (209)

                     Komissio määritti tuontihinnat Comtext-tietokannan (Eurostat) tietojen perusteella.

                     (210)

                     Kiinasta tuodun, tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskimääräiset tuontihinnat nousivat jyrkästi vuonna 2017 mutta putosivat 74 prosenttiyksikköä vuonna 2018. Kaiken kaikkiaan Kiinan hinta laski 6 prosenttia tarkastelujakson aikana. Venäjän osalta suuntaus oli päinvastainen, sillä sen hintataso, joka oli alhaisempi vuosina 2016 ja 2017, nousi 9 prosenttia tarkastelujakson aikana.

                        Taulukko 4

                        Tuontihinnat (euroa/tonni)

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiinasta tulevan tuonnin hinta

                                 1 319

                                 1 317

                                 2 086

                                 1 109

                                 1 234

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    158

                                    84

                                    94

                                 Venäjältä tulevan tuonnin hinta

                                 1 113

                                 764

                                 770

                                 1 175

                                 1 211

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    69

                                    69

                                    106

                                    109

                                    Lähde: Eurostat, oikaistu 75 prosentin piipitoisuuteen ()

                     (211)

                     Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

                     (212)

                     tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka otokseen valitut unionin tuottajat veloittivat etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla ja oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

                     (213)

                     Eurostatin tuontihintatiedot Kiinasta ja Venäjältä tuodusta tarkastelun kohteena olevasta tuotteesta CIF-tasolla, oikaistuina maahantuontikustannuksilla ja sopimustulli ja tuonninjälkeiset kustannukset huomioon otettuina.

                     (214)

                     Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuotannonalan hinnasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                     (215)

                     Vertailu osoitti, että hinnan alittavuus unionin markkinoilla oli Venäjältä tulleen tuonnin osalta 1,0 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                     (216)

                     Kiinan tuontihinnat eivät alittaneet unionin tuottajien hintoja unionin markkinoilla vaan ylittivät ne 0,4 prosentilla. Jos sen sijaan tarkastellaan Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja (95), kyseiset hinnat alittivat unionin tuottajien hinnat unionin markkinoilla 1,7 prosentilla.

                     (217)

                     Jos toimenpiteiden annetaan raueta, unionin markkinat houkuttelevat puoleensa sekä venäläisiä että kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia, koska hintataso on unionissa korkeampi kuin muissa maissa, joihin kyseiset tuottajat ovat vieneet tuotteitaan. Tämä houkuttelevuus kannustaisi venäläisiä ja kiinalaisia jatkamaan polkumyyntikäytäntöjään unionin markkinoilla ja hyödyntämään käyttämätöntä kapasiteettiaan (ainakin osittain) tuotteensa toimittamiseen unionin markkinoille. Jo tällainen tuonnin kasvu alentaisi hintoja unionissa. Lisäksi tuontihinnat alittaisivat todennäköisesti unionin tuotannonalan hinnat, kuten Venäjältä unioniin suuntautuvan tuonnin ja Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat osoittavat.

                     (218)

                     Määriensä vuoksi Venäjältä ja Kiinasta tuleva tuonti alentaisi merkittävästi unionin tuotannonalan hintoja. Jos unionin tuotannonala joutuu kilpailemaan tilanteessa, jossa tuotetta tuodaan suuria määriä halvemmalla hinnalla, sen on todennäköisesti hyväksyttävä oman markkinaosuutensa kutistuminen ja/tai alennettava hintojaan säilyttääkseen markkinaosuutensa.

                     (219)

                     Sen vuoksi komissio piti todennäköisenä, että Venäjältä ja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat tai tämä polkumyyntihinnoilla tapahtuva tuonti olisi niin mittavaa, että se pakottaisi alentamaan hintoja unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               4.4   Tuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Venäjältä

                     (220)

                     Eräs viejä väitti, että ferropiin tuonti Norjasta, Malesiasta, Egyptistä ja Brasiliasta on korvannut ferropiin tuonnin Kiinasta ja Venäjältä.

                     (221)

                     Kiinan ja Venäjän ohella tärkein kolmas maa, josta ferropiitä tuotiin unioniin, oli Norja. Sen osuus muista maista kuin Kiinasta ja Venäjältä tulleesta tuonnista oli 39 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Saman ajanjakson aikana Malesian osuus kokonaistuonnista oli 11 prosenttia, Egyptin 5 prosenttia ja Brasilian 7 prosenttia. Kyseinen viejä ei ole kuitenkaan esittänyt mitään näyttöä siitä, että ferropiitä olisi tuotu näistä maista polkumyynnillä unionin markkinoille.

                     (222)

                     Koska kolmansista maista tulleen tuonnin kokonaismarkkinaosuus pysyi vakaana tarkastelujakson ajan ja supistui hieman vuosina 2016 ja 2017, viejän väite ei pitänyt paikkaansa kyseisen ajanjakson osalta.

                        Taulukko 5

                        Tuonti muista kolmansista maista ja niiden markkinaosuudet

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Norjasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

                                 204 913

                                 144 649

                                 127 832

                                 208 628

                                 205 858

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    71

                                    62

                                    102

                                    100

                                 Norjan markkinaosuus

                                 27,2 %

                                 25,0 %

                                 18,2 %

                                 26,9 %

                                 27,8 %

                                 Malesiasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

                                 21 393

                                 12 311

                                 44 252

                                 53 037

                                 57 413

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    58

                                    207

                                    248

                                    268

                                 Malesian markkinaosuus

                                 2,8 %

                                 2,1 %

                                 6,3 %

                                 6,8 %

                                 7,8 %

                                 Egyptistä tulevan tuonnin määrä (tonnia)

                                 26 398

                                 25 127

                                 39 836

                                 28 269

                                 24 277

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    151

                                    107

                                    92

                                 Egyptin markkinaosuus

                                 3,5 %

                                 4,3 %

                                 5,7 %

                                 3,6 %

                                 3,3 %

                                 Brasiliasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

                                 6 772

                                 13 813

                                 15 129

                                 35 731

                                 34 974

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    204

                                    223

                                    528

                                    516

                                 Brasilian markkinaosuus

                                 0,9 %

                                 2,4 %

                                 2,2 %

                                 4,6 %

                                 4,7 %

                                 Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia)

                                 278 791

                                 180 972

                                 265 243

                                 233 305

                                 207 218

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    65

                                    95

                                    84

                                    74

                                 Muiden maiden markkinaosuus

                                 37,1 %

                                 31,3 %

                                 37,9 %

                                 30,1 %

                                 28,0 %

                                 Kolmansien maiden kokonaismarkkinaosuus unionissa (lukuun ottamatta Kiinaa ja Venäjää)

                                 71,6 %

                                 65,1 %

                                 70,3 %

                                 72,0 %

                                 71,6 %

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    91

                                    98

                                    101

                                    100

                                    Lähde: Eurostat, oikaistu 75 prosentin piipitoisuuteen.

               4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

         4.5.1   Yleisiä huomioita

                     (223)

                     Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.

                     (224)

                     Kuten 10 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

                     (225)

                     Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit unionin tuotannonalan toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tarkistettujen kyselyvastausten perusteella.

                     (226)

                     Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyneiden tietojen perusteella.

                     (227)

                     Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

                     (228)

                     Makrotaloudellisiin indikaattoreihin kuuluvat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

                     (229)

                     Mikrotaloudellisiin indikaattoreihin kuuluvat seuraavat: keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

               4.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

         4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                     (230)

                     Vaikka unionin tuotannonalan tuotanto väheni vuonna 2016, se kasvoi kuitenkin 3 prosenttia tarkastelujakson aikana.

                        Taulukko 6

                        Unionin tuotanto

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuotanto (tonnia)

                                 234 694

                                 212 803

                                 231 614

                                 234 691

                                 241 609

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                 100

                                 91

                                 99

                                 100

                                 103

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (231)

                     Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana.

                        Taulukko 7

                        Unionin tuotantokapasiteetti

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kapasiteetti (tonnia)

                                 300 050

                                 286 050

                                 296 508

                                 301 918

                                 303 329

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    99

                                    101

                                    101

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (232)

                     Kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa suuntausta kuin tuotanto ja kasvoi 2 prosenttia tarkastelujakson aikana (80 prosenttiin).

                        Taulukko 8

                        Unionin kapasiteetin käyttöaste

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kapasiteetin käyttöaste (%)

                                 78 %

                                 74 %

                                 78 %

                                 78 %

                                 80 %

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    95

                                    100

                                    99

                                    102

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

                     (233)

                     Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla pysyi vakaana tarkastelujakson aikana ja laski hieman (1 prosenttia) tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                        Taulukko 9

                        Unionin myyntimäärä

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin myyntimäärä

                                 207 224

                                 201 399

                                 206 574

                                 212 012

                                 204 878

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    97

                                    100

                                    102

                                    99

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (234)

                     Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi jyrkästi vuonna 2016 mutta pysyi vakaana 27,7 prosentissa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkastelujakson alkuun verrattuna.

                        Taulukko 10

                        Unionin markkinaosuus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin tuotannonalan markkinaosuus (%)

                                 27,6

                                 34,8

                                 29,5

                                 27,3

                                 27,7

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    126

                                    107

                                    99

                                    100

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.5.2.3   Kasvu

                     (235)

                     Vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus väheni hieman (2 prosenttia) ja unionin tuotannonalan myynti väheni 1 prosentin verran. Sen vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana.

               4.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

                     (236)

                     Unionin tuotannonalan työllisyystaso laski ensin 12 prosenttia vuosina 2015–2018 ja nousi sen jälkeen 6 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan unionin tuotannonalan työllisyys väheni 6 prosenttia tarkastelujakson aikana. Työllisyyden äkillinen kasvu tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana selittyy sillä, että erään eurooppalaisen tuottajan yhtä laitosta käytettiin yksinomaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistukseen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, minkä vuoksi tämän tuottajan kaikki työntekijät siirrettiin kyseiseen laitokseen.

                        Taulukko 11

                        Työllisyys

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Työllisyys kokoaikavastaavina (FTE)

                                 842

                                 760

                                 743

                                 738

                                 795

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    90

                                    88

                                    88

                                    94

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (237)

                     Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus, jota mitattiin tuotoksena (tonnia) kokoaikavastaavaa (FTE) ja vuotta kohti, oli tarkastelujakson alussa 279 tonnia/FTE ja kasvoi tarkastelujakson aikana 9 prosenttia.

                        Taulukko 12

                        Unionin tuottavuus

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuottavuus (tonnia/FTE)

                                 279

                                 280

                                 312

                                 318

                                 304

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    100

                                    112

                                    114

                                    109

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

                     (238)

                     Tutkimus on vahvistanut Kiinasta ja Venäjältä tulevan polkumyynnin jatkumisen sekä sen, että polkumyyntimarginaalien suuruus (ks. 155 ja 162 kappale) ylittää vähimmäistason.

                     (239)

                     Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti asianomaisista maista pysyi kuitenkin vähäisenä (0,7 prosentin tasolla) tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               4.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

         4.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

                     (240)

                     Unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotteiden yksikköhinnat nousivat tarkastelujakson aikana 15 prosenttia 1 338 euroon/tonni. Tuotantokustannukset kasvoivat 20 prosenttia 1 250 euroon/tonni, mikä selittää myyntihinnan nousun.

                        Taulukko 13

                        Yksikköhinta ja yksikkökustannukset unionin markkinoilla

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin yksikköhinta etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni)

                                 1 163

                                 905

                                 1 197

                                 1 414

                                 1 338

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    78

                                    103

                                    122

                                    115

                                 Unionin tuotantokustannukset (euroa/tonni)

                                 1 042

                                 928

                                 1 056

                                 1 215

                                 1 250

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    89

                                    101

                                    117

                                    120

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.5.3.2   Työvoimakustannukset

                     (241)

                     Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 41 prosenttia, mikä johtui kokonaistyövoimakustannusten kasvusta ja kokoaikavastaavina mitatun työllisyyden laskusta.

                        Taulukko 14

                        Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Työvoimakustannukset (euroa/FTE)

                                 30 078

                                 28 043

                                 35 183

                                 40 753

                                 42 269

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    93

                                    117

                                    135

                                    141

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.
                                 FTE = kokoaikavastaava

               4.5.3.3   Varastot

                     (242)

                     Unionin tuotannonalan loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana. Ne pienenivät jyrkästi (59 prosenttia) vuonna 2016 ja kasvoivat sen jälkeen tarkastelujakson loppuun saakka. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne olivat 31 prosenttia pienempinä kuin tarkastelujakson alussa.

                        Taulukko 15

                        Varastot

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Loppuvarastot (tonnia)

                                 36 846

                                 14 975

                                 15 968

                                 22 625

                                 25 495

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    41

                                    43

                                    61

                                    69

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

                     (243)

                     Unionin tuotannonalan myynnin kannattavuus ilmaistuna prosenttiosuutena nettomyynnistä laski tarkastelujakson aikana: vuonna 2015 voittoa oli 10,7 prosenttia, josta se pieneni 7,4 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                     (244)

                     Investointien tuotto ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä: vuonna 2015 tuottoa oli 93,2 prosenttia, josta sen osuus pieneni 54,9 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli laskua oli 41 prosenttia tarkastelujakson aikana.

                     (245)

                     Nettokassavirta kuvastaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Liiketoiminnan nettokassavirta noudatteli kannattavuuden kehityssuuntaa. Se oli noin 25 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja supistui noin 23 miljoonaan euroon (eli 8 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                        Taulukko 16

                        Kannattavuus ja investointien tuotto

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin kannattavuus (%:a nettomyynnistä)

                                 10,7 %

                                 -2,2  %

                                 10,9 %

                                 13,5 %

                                 7,4 %

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    -21

                                    102

                                    126

                                    69

                                 Investointien tuotto (voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta)

                                 93,2 %

                                 -16,8  %

                                 59,4 %

                                 83,3 %

                                 54,9 %

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                    100

                                    -18

                                    64

                                    89

                                    59

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                        Taulukko 17

                        Kassavirta

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kassavirta (euroa)

                                 24 809 939

                                 10 679 967

                                 27 923 572

                                 35 928 315

                                 22 945 093

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                       100

                                       43

                                       113

                                       145

                                       92

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

                     (246)

                     Unionin tuotannonalan vuotuisissa investoinneissa samankaltaisen tuotteen tuotantoon oli vaihtelua tarkastelujakson aikana, mutta investoinnit supistuivat noin 11 miljoonasta eurosta vuonna 2015 noin 8 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 25 prosenttia.

                        Taulukko 18

                        Investoinnit

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Nettoinvestoinnit (euroa)

                                 10 955 734

                                 3 836 877

                                 10 911 592

                                 6 226 775

                                 8 227 422

                                    Indeksi (2015 = 100)

                                       100

                                       35

                                       100

                                       57

                                       75

                                    Lähde: unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja tarkistetut kyselylomakevastaukset.

               4.6   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

                     (247)

                     Tutkimus osoitti, että asianomaisista maista polkumyynnillä tuotujen halpojen tuotteiden tuonti väheni entisestään aiemman tarkastelua koskevan tutkimuksen jälkeen. Tämän ansiosta unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotantotason ja pitämään tuotanto- ja myyntimäärän sekä markkinaosuuden vakaana, mikä johti suhteellisen vakaaseen yleiseen taloudelliseen tilanteeseen.

                     (248)

                     Tarkastellut makro- ja mikroindikaattorit osoittavat, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimä vahinko.

                     (249)

                     Tämän perusteella todetaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

               5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

                     (250)

                     Komissio päätteli johdanto-osan 247 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Sen vuoksi komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Kiinasta ja Venäjältä polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama vahinko toistuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Edellä kuvattujen suuntausten perusteella vaikuttaa siltä, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä on päästy toivottuun tulokseen eli onnistuttu poistamaan unionin tuottajien kärsimää vahinkoa.

                     (251)

                     Tässä yhteydessä komissio tarkasteli asianomaisten maiden tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

               5.1   Käyttämätön tuotanto-/jalostuskapasiteetti

                     (252)

                     Kuten 166 ja 176 kappaleessa mainitaan, sekä kiinalaisilla että venäläisillä viejillä on merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia, jonka avulla ne voivat kasvattaa vientiään nopeasti. Kiinalaisten viejien käyttämätön kapasiteetti on arviolta 6 531 000 tonnia ja venäläisten 265 000 tonnia, mikä on noin yhdeksän kertaa enemmän kuin unionin kulutus.

                     (253)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi venäläistä viejää väitti, että venäläisten ja kiinalaisten viejien käyttämättömän kapasiteetin kumuloiminen antaa harhaanjohtavan ja puolueellisen kuvan.

                     (254)

                     Nämä väitteet ovat kuitenkin virheellisiä, koska komissio ei kumuloinut venäläisten ja kiinalaisten viejien käyttämätöntä kapasiteettia. Kuten 250 kappaleessa mainitaan, Kiina arvioitiin erikseen (166 kappale) ja Venäjä erikseen (176 kappale). Venäjän osalta komissio totesi, että jos toimenpiteet kumotaan, venäläisillä tuottajilla on niin paljon käyttämätöntä kapasiteettia (arviolta 265 000 tonnia), että ne voivat täyttää ferropiin polkumyynnillä unionin markkinat, joilla kulutus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 740 144 miljoonaa tonnia.

                     (255)

                     Tämän perusteella komissio pitäytyy päätelmässään, jonka mukaan Venäjällä on merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia, jota voidaan käyttää unionin markkinoille suuntautuviin toimituksiin, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Sen vuoksi väite hylätään.

               5.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (256)

                     Koska hinnat ovat unionin markkinoilla kannattavampia kuin kolmansien maiden markkinoilla (ks. 171 ja 191 kappale), on todennäköistä, että nykyään kolmansiin maihin viedyt merkittävät määrät ohjataan unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.

                     (257)

                     Näin ollen, jos toimenpiteet eivät ole käytössä, kiinalaiset ja venäläiset tuottajat kasvattavat todennäköisesti tuontimääriään ja markkinaosuuksiaan unionin markkinoilla polkumyyntihinnoilla, jotka luultavasti alittavat unionin tuotannonalan hinnat tai ainakin kasvattavat unionin tuotannonalan myyntihintoihin kohdistuvaa hintapainetta, kuten 213–216 kappaleessa selitettiin.

                     (258)

                     Eräs viejä väitti, että muut kolmannet maat ovat ottaneet haltuunsa Kiinasta ja Venäjältä tulevan tuonnin markkinaosuuden unionissa, minkä vuoksi on erittäin epätodennäköistä, että tuonti asianomaisista maista kasvaa jyrkästi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kyseinen viejä väitti myös, että unionin markkinat eivät ole yhtä houkuttelevat kuin muiden kolmansien maiden markkinat, joilla suhteet ovat jo vakiintuneet.

                     (259)

                     Tutkimus osoitti kuitenkin, että hinnat olivat unionin markkinoilla korkeammat kuin asianomaisten maiden muilla vientimarkkinoilla. Vaikka kiinalaisilla ja venäläisillä viejillä oli vain pieni osuus unionin markkinoista, ne jatkoivat kuitenkin polkumyyntikäytäntöään. Kun otetaan huomioon tämä seikka sekä kiinalaisten ja venäläisten viejien suuret käyttämättömät kapasiteetit, vaikuttaa todennäköiseltä, että kyseiset viejät lisäisivät vientiään unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla. Sen vuoksi komissio hylkäsi nämä väitteet.

               5.3   Asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

                     (260)

                     Jos toimenpiteiden annetaan raueta, asianomaisista maista tulevan tuonnin odotetaan kasvavan unionin markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi, kuten 254–257 kappaleessa selitettiin. Kyseiset tuontihinnat todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan hinnat tai ainakin aiheuttavat voimakkaan hinnanalennuspaineen, joka kohdistuu unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattomaan hintatasoon, kuten 213–217 kappaleessa selitettiin.

                     (261)

                     Eräs viejä väitti, että unionin kulutus kasvaa, koska kysyntä kasvaa terässektorin tuotantoketjun loppupäässä. Pyynnön esittäjä väitti kuitenkin päinvastaista. Vaikka unionin kulutus kehittyisikin myönteiseen suuntaan tulevaisuudessa, tämä ei kuitenkaan lieventäisi asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahingollisia vaikutuksia, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

                     (262)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että komission olisi asetettava tiukempia vaatimuksia todisteille, jotka vaaditaan sen osoittamiseksi, että Venäjältä tulevan tuonnin aiheuttama vahinko todennäköisesti toistuisi, koska polkumyynnin jatkumista koskeva päätelmä perustui Venäjältä unioniin suuntautuvaan vähäpätöiseen tuontiin. Eurostatin tilastotiedot osoittavat, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Venäjältä tuotiin unioniin 2 735 tonnia ferropiitä, mikä on noin 0,4 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta (96).

                     (263)

                     Kuten 192 kappaleessa todetaan, komissio päätteli, että tällainen tuontimäärä oli riittävän edustava sen tutkimiseen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi komissio analysoi kolmansiin maihin harjoitetun viennin suuntauksia ja päätteli, että vienti kolmansiin maihin todennäköisesti ohjattaisiin unioniin unionin markkinoiden hintatason ja koon vuoksi (ks. 191–193 kappale). Tämän perusteella komissio on eri mieltä siitä, että sen päätelmät vahingon toistumisen todennäköisyydestä perustuivat todisteisiin, jotka eivät olleet täysin asianmukaisia. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

               5.4   Päätelmät merkittävän vahingon toistumisen todennäköisyydestä

                     (264)

                     Koska on todennäköistä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotaisiin suuria määriä Kiinasta ja Venäjältä polkumyyntihinnoilla, unionin tuotannonala joutuisi vähentämään tuotantoaan tai alentamaan hintojaan. Venäjältä tulevan tuonnin vuoksi unionin tuotannonalan olisi alennettava hintojaan voidakseen kilpailla samalla hintatasolla. Kiinassa on puolestaan niin valtavat määrät käyttämätöntä kapasiteettia, että jopa pieni myynnin siirtäminen unioniin vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalaan varsinkin, kun Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin on osoittanut, että hinnat saattavat laskea unionin tuotannonalan hintoja alemmalle tasolle. Unionin tuotannonalan tuotantomäärien tai myyntihintojen lasku heikentäisi sen kannattavuutta ja muita tulosindikaattoreita erittäin nopeasti.

                     (265)

                     Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa väitti, että vahingon toistuminen on vähemmän todennäköistä, kun otetaan huomioon Euroopan tuotannonalan vakaa tai positiivinen tulos tarkastelujakson aikana. Venäjän viranomaiset huomauttivat myös, että Euroopan ferropiiteollisuuden asema on tällä hetkellä suotuisa ja vakaa.

                     (266)

                     Komission tutkimus vahvisti todellakin sen, ettei unionin tuotannonala kärsinyt merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Venäjän huomattavan suuri käyttämätön kapasiteetti vaarantaa kuitenkin unionin tuotannonalan tilanteen, koska unionin tuotannonala joutuisi vähentämään tuotantoaan tai alentamaan hintojaan, jos toimenpiteet kumottaisiin. Kannattavampien hintojensa vuoksi unionin markkinat houkuttelevat enemmän kuin muut vientikohteet, minkä vuoksi on entistä todennäköisempää, että Venäjällä tuotettuja määriä ohjataan muiden vientikohteiden sijasta unioniin, jos toimenpiteet kumotaan. Kyseiset kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa eivät esittäneet väitteitä, jotka olisivat kumonneet nämä komission päätelmät. Se, että unionin tuotannonalalle ei tällä hetkellä koidu merkittävää vahinkoa, ei ole riittävä peruste, joka voisi johtaa siihen päätelmään, että vahinko ei toistu, jos toimenpiteet kumotaan.

                     (267)

                     Venäjän viranomaiset väittivät myös, etteivät unionin markkinat houkuttele enää venäläisiä tuottajia, koska ne ovat jo siirtyneet kolmansien maiden markkinoille polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Ne katsoivat, että tästä syystä on erittäin epätodennäköistä, että venäläisen ferropiin tuonti unioniin kasvaa ja että venäläiset tuottajat pystyisivät lisäämään merkittävästi toimituksiaan unioniin, jos toimenpiteet kumottaisiin,

                     (268)

                     Kuten 191–193 kappaleessa todetaan, hinnat ovat korkeammat unionin markkinoilla, minkä lisäksi unionin markkinoiden koko tekee niistä viejien kannalta houkuttelevammat. Ottaen huomioon korkeampien hintojen ja suurempien vientimäärien tarjoamat mahdollisuudet muihin kolmansiin maihin verrattuna, ei ole mitään syytä olettaa, että venäläiset viejät eivät palaisi unionin markkinoille tavoittelemaan suurempaa myyntiä ja kannattavuutta, vaikka Venäjän viranomaiset toisin väittävätkin. Sen vuoksi komissio pitää kiinni päätelmästään, että Venäjän vientiä ohjattaisiin todennäköisesti unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

                     (269)

                     Lisäksi Venäjän viranomaiset ilmaisivat huolensa siitä, että komissio arvioi Venäjältä ja Kiinasta peräisin olevan ferropiin tuonnin vaikutuksia kumulatiivisesti, vaikka ferropiin tuonti Venäjältä oli kehittymässä vastakkaiseen suuntaan kuin ferropiin tuonti Kiinasta.

                     (270)

                     Vaikka on totta, että näiden kahden maan unioniin suuntautuvissa tuontivirroissa oli eroja tarkastelujakson aikana, Venäjän viranomaiset eivät esittäneet mitään väitteitä selittääkseen, miten nämä erot vaikuttaisivat vahingon toistumista koskevaan päätelmään, jos toimenpiteet kumottaisiin. Kuten edellä selitetään, vahingon toistumista arvioitiin ennakoivasti unionin markkinoiden houkuttelevuuden ja kyseisten kahden maan tuottamien määrien perusteella, ja tutkimus osoitti vahingon toistumisen olevan todennäköistä. Kuten 252 kappaleessa todetaan, komissio arvioi kapasiteettia ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta kummankin maan osalta erikseen. Vasta sen jälkeen, kun komissio oli todennut, että kyseisissä maissa oli merkittävä määrä käyttämätöntä kapasiteettia ja että unionin markkinat olivat houkuttelevat molempien maiden viennille, se päätteli, että vahingon toistuminen oli todennäköistä molempien maiden osalta. Sen vuoksi väite hylättiin.

                     (271)

                     Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

               6.   UNIONIN ETU

                     (272)

                     Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               6.1   Unionin tuotannonalan etu

                     (273)

                     Edellä 262 kappaleessa todetaan, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi vakavasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja niiden yleisesti positiivinen taloudellinen tilanne pysyisivät ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska Kiinasta ja Venäjältä tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille suurina määrinä polkumyyntihinnoilla, mikä johtaisi unionin tuotannonalan kärsimän vahingon toistumiseen.

                     (274)

                     Eräs viejä kehotti komissiota jatkamaan Venäjää koskevien toimenpiteiden voimassaoloa enintään kahdella vuodella, jotta saavutettaisiin sopiva tasapaino kaikkien unionin tuotannonalan sidosryhmien etujen välillä. Viejä ei kuitenkaan perustellut tarkemmin, miten tällainen tasapaino saavutettaisiin kahden vuoden aikana.

                     (275)

                     Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen kaksi venäläistä vientiä harjoittavaa tuottajaa toisti väitteensä, jonka mukaan toimenpiteitä olisi aiheellista pidentää lyhyemmäksi ajaksi.

                     (276)

                     Komissio totesi, että unionin tuotannonalan tilanne ja merkittävän vahingon puuttuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eivät olleet poikkeuksellisia olosuhteita. Se totesi myös, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti vahingon toistumiseen. Näin ollen tässä tapauksessa ei ole tekijöitä, jotka oikeuttaisivat toimenpiteiden lyhyempään jatkamiseen unionin edun perusteella.

               6.2   Käyttäjien etu

                     (277)

                     Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pääteltiin, että vaikka toimenpiteiden voimassaoloa jatkettaisiin, sillä ei olisi kohtuutonta vaikutusta käyttäjiin.

                     (278)

                     Eräs käyttäjä toimi tässä tutkimuksessa yhteistyössä ja vastusti polkumyyntitoimenpiteiden uusimista. Kyseinen käyttäjä ilmoitti kuitenkin, että se käytti tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ainoastaan lämmitysmateriaalina tuotantoprosessissa. Koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen osuus kyseisen käyttäjän kustannusrakenteessa oli hyvin pieni, komissio ei löytänyt mitään perusteita muuttaa aiemman tarkastelua koskevan tutkimuksen päätelmiä tässä tutkimuksessa.

                     (279)

                     Lisäksi Venäjän viranomaiset kiistivät komission väitteen, jonka mukaan ferropiin hinnannousu unionin markkinoilla ei aiheuttaisi vahinkoa kuluttajille, ja väittivät, että ferropiitä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen johtaisi ylihinnoiteltujen ja kilpailukyvyttömien metallurgisten tuotteiden valmistukseen, kun otetaan huomioon muut terästeollisuuteen kohdistuvat kaupan suojatoimenpiteet. Venäjän viranomaiset eivät toimittaneet mitään todisteita tämän väitteen tueksi.

                     (280)

                     Koska polkumyyntitoimenpiteet ovat jo voimassa, komissio ei ollut samaa mieltä siitä, että hinnat nousevat, jos toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan. Lisäksi polkumyyntitullien tarkoituksena on saada polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinta oikeudenmukaiselle tasolle. Näin ollen mahdollinen hinnankorotus näillä markkinoilla ei johtaisi ylihinnoiteltuihin ja kilpailukyvyttömiin tuotteisiin vaan reiluun kilpailuun. Koska näiden päätelmien virheellisyydestä ei ollut mitään näyttöä, komissio hylkäsi väitteen.

                     (281)

                     Näin ollen komissio vahvisti, ettei tällä hetkellä voimassa olevilla toimenpiteillä ollut merkittävää negatiivista vaikutusta käyttäjien taloudelliseen tilanteeseen ja ettei toimenpiteiden jatkuminen vaikuttaisi niihin kohtuuttomasti.

               6.3   Tuojien etu

                     (282)

                     Kaikille tiedossa olleille tuojille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Neljä tuojaa ilmoittautui tarkasteluun, mutta yksikään niistä ei tuonut tarkastelun kohteena olevaa tuotetta asianomaisista maista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                     (283)

                     Yksi tuoja esitti kuitenkin kannanoton, jossa vastustettiin Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden uusimista. Kyseinen tuoja väitti, että kiinalaisen ferropiin hinta oli tullut unionissa kalliimmaksi kuin samankaltaisen tuotteen hinta, että unionin tuotannonalan rakenne oli muuttunut alkuperäisen tutkimuksen jälkeen ja että ferropiin, jonka piipitoisuus on alhainen, ei pitäisi kuulua tämän tutkimuksen piiriin, koska se jätettiin muista kolmansista maista kuin asianomaisista maista tulevaa ferropiitä koskevien tuoreempien polkumyyntitutkimusten ulkopuolelle.

                     (284)

                     Kiinasta tulevan tuonnin hinta CIF-tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana oli keskimäärin 1 234 euroa/tonni, kun taas unionin hinta oli 1 338 euroa/tonni. Komissio totesi, että Kiinasta tulevan tuonnin hinta nousi 75,5 prosenttia vuoden 2017 jälkipuoliskolla ja saavutti huippunsa joulukuussa 2017 (2 005 USD/tonni) (97), koska joitakin kiinalaisia tuotantolaitoksia oli täytynyt sulkea ympäristösyistä. Viranomaiset keskeyttivät ferropiin tuotannon tärkeällä Ningxian alueella ympäristösyistä vuoden 2017 lopussa. Tuotannon palauttamisen jälkeen hinnat laskivat nopeasti 31 prosenttia neljä kuukautta myöhemmin (1 387,5 USD/tonni huhtikuussa 2018) ja 40 prosenttia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopussa (1 195 USD/tonni maaliskuussa 2019). Sen vuoksi yrityksen väite, jonka mukaan kiinalaisen ferropiin hinta oli korkeampi kuin samankaltaisen tuotteen hinta unionissa, hylättiin, koska väitetty nousu oli äkillistä, väliaikaista ja ajallisesti rajoitettua.

                     (285)

                     Väitteestä, jonka mukaan unionin tuotannonalan rakenne olisi muuttunut alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, tutkimuksessa todettiin, että vaikka unionin tuotannonalan rakenteessa oli tapahtunut joitakin muutoksia, komission päätelmät perustuivat nykyisiin tietoihin ja koskivat yli 90:tä prosenttia ferropiin kokonaistuotannosta unionissa. Tuoja ei myöskään esittänyt mitään aineellisia perusteluja sille, miten ja miksi unionin tuotannonalan rakenne olisi vaikuttanut voimassa olevien toimenpiteiden olemassaoloon. Tämän perusteella komissio hylkäsi väitteen.

                     (286)

                     Piipitoisuudeltaan alhaisen ferropiin sisällyttämisestä tutkimukseen voidaan todeta, että tuotteen määritelmä tässä tarkastelussa on sama kuin alkuperäisessä tarkastelussa. Komissio totesi, että unionin tuotannonala valmistaa edelleen tätä tuotelajia. Se, että muiden polkumyyntitutkimusten piiriin ei kuulunut täsmälleen samaa tuotetta kuin tässä tarkastelussa, ei muuta komission tässä tutkimuksessa tekemiä päätelmiä polkumyynnin jatkumisesta ja tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen kohdistuvan vahingon toistumisen todennäköisyydestä.

                     (287)

                     Edellisessä toimenpiteiden päätymistä koskevassa tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa tuotetta eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta ja merkittäviltä muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kolmansien maiden viejiltä. Komissio ei löytänyt tässä tarkastelussa mitään näyttöä, joka olisi ristiriidassa tämän päätelmän kanssa. Sen vuoksi pääteltiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi kohtuutonta.

               6.4   Unionin etua koskevat päätelmät

                     (288)

                     Komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista eikä vahingoittaisi unionin käyttäjien ja tuojien tilannetta.

               7.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

                     (289)

                     Komission polkumyynnin jatkumisesta tai toistumisesta, vahingon toistumisesta ja unionin edusta tekemien päätelmien perusteella olisi pidettävä voimassa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, joita sovelletaan tiettyyn Kiinasta ja Venäjältä peräisin olevaan ferropiihin.

                     (290)

                     Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista. Kahdelle venäläiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle toimitettiin vielä täydentävä ilmoitus lopullisista päätelmistä. Lisäksi kaikille osapuolille annettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon.

                     (291)

                     Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (98) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

                     (292)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset. Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea antoi myönteisen lausunnon,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla

               1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-nimikkeisiin 7202 21 00, 7202 29 10 ja 7202 29 90 kuuluvan ferropiin tuonnissa.

               2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

                           Maa

                           Yritys

                           Lopullinen tulli

                           Taric-
                           lisäkoodi

                           Kiinan kansantasavalta

                           Erdos Xijin Kuangye Co. Ltd., Qipanjing Industry Park

                           15,6 %

                           A829

                           Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Villa

                           29,0 %

                           A830

                           Kaikki muut yritykset

                           31,2 %

                           A999

                           Venäjän federaatio

                           Bratsk Ferroalloy Plant, Bratsk

                           17,8 %

                           A835

                           Kaikki muut yritykset

                           22,7 %

                           A999

               3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

            2 artikla
            Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa niin, että siihen sisällytetään uusi vientiä harjoittava tuottaja ja kyseiselle tuottajalle osoitetaan asianmukainen painotettu keskimääräinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin mutta alkuperäisen tutkimuksen otokseen sisältymättömiin yrityksiin, jos jokin uusi Kiinassa tai Venäjällä toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että

                        a)

                        se ei vienyt unioniin 1 artiklan 1 kohdassa kuvattua tuotetta 1 päivän lokakuuta 2005 ja 30 päivän syyskuuta 2006 välisenä aikana (alkuperäinen tutkimusajanjakso);

                        b)

                        se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinassa tai Venäjällä toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä; ja

                        c)

                        joko se on tosiasiallisesti vienyt tarkastelun kohteena olevaa tuotetta unioniin tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.

            3 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 30 päivänä kesäkuuta 2020.

                  Komission puolesta

               Ursula VON DER LEYEN

                  Puheenjohtaja

            (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 360/2014, annettu 9 päivänä huhtikuuta 2014 , lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevan ferropiin tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 107, 10.4.2014, s. 13).

            (3)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 243, 11.7.2018, s. 8).

            (4)  Ilmoitus Venäjältä ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan ferropiin tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 123, 2.4.2019, s. 9).

            (5)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, 20 päivä joulukuuta 2017, SWD(2017) 483 final/2.

            (6)  Metal Expert LLC: https://metalexpert.com/en/index.html.

            (7)  AlloyConsultin raportti: www.alloyconsult.com.

            (8)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetyn pyynnön liite 4), 7 luku, s. 173.

            (9)  Vääristymäraportti, 2 luku, s. 6–7.

            (10)  Vääristymäraportti, 2 luku, s. 10.

            (11)  http://en.pkulaw.cn/display.aspx?cgid=311950&lib=law.

            (12)  Vääristymäraportti, 2 luku, s. 20–21.

            (13)  Vääristymäraportti, 3 luku, s. 41, 73–74.

            (14)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 120–121.

            (15)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 122–135.

            (16)  Vääristymäraportti, 7 luku, s. 167–168.

            (17)  Vääristymäraportti, 8 luku, s. 169–170, 200–201.

            (18)  Vääristymäraportti, 2 luku, s. 15–16, 4 luku, s. 50 ja 84, 5 luku, s. 108–109.

            (19)  Vääristymäraportti, 3 luku, s. 22–24, ja 5 luku, s. 97–108.

            (20)  Vääristymäraportti, 5 luku, s. 104–109.

            (21)  Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetty pyyntö, s. 38, ja pyynnön esittäjän asiakirja-aineistossa esittämät päivitetyt luvut.

            (22)  Vääristymäraportti, 5 luku, s. 100–101.

            (23)  Vääristymäraportti, 2 luku, s. 26.

            (24)  Vääristymäraportti, 2 luku, s. 31–32.

            (25)  https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU

            (26)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetyn pyynnön liite 4), 2.5 luku, s. 43).

            (27)  Vääristymäraportti, 14.1–14.3 luku.

            (28)  Vääristymäraportti, 4 luku, s. 41–42, 83.

            (29)  http://www.miit.gov.cn/n1146285/n1146352/n3054355/n3057292/n3057296/c3645437/part/3645438.doc

            (30)  Ks. edellinen alaviite: 14 luku (teräs), 15 luku (alumiini), 16 luku (kemikaalisektori) ja 12 luku (raaka-aineet).

            (31)  Kolmastoista mineraalivaroja koskeva viisivuotissuunnitelma, jakso I-1.

            (32)  Kiinan sähköneuvoston verkkosivusto: http://www.cec.org.cn/xiangguanhangye/2017-01-13/163701.html
         (sivustolla käyty 12 päivänä lokakuuta 2017).

            (33)  Vientirajoituksia koskevat OECD:n tiedot 2017: https://www.compareyourcountry.org/trade-in-raw-materials
         (sivustolla käyty 8 päivänä lokakuuta 2019).

            (34)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetyn pyynnön liite 4), 5.6 luku, s. 153).

            (35)  Ks. edellinen alaviite, 4.5 luku, s. 136.

            (36)  Ks. edellinen alaviite, 4.5 luku, s. 136.

            (37)  Ks. edellinen alaviite, 4.5 luku, s. 136.

            (38)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 138–149.

            (39)  Vääristymäraportti, 9 luku, s. 216.

            (40)  Vääristymäraportti, 9 luku, s. 213–215.

            (41)  Vääristymäraportti, 9 luku, s. 209–211.

            (42)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön liite 4), 5.4 luku.

            (43)  Vääristymäraportti, 13 luku, s. 332–337.

            (44)  Vääristymäraportti, 13 luku, s. 336.

            (45)  Vääristymäraportti, 13 luku, s. 337–341.

            (46)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta esitetyn pyynnön liite 4), 5.5 luku, s. 157.

            (47)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 114–117.

            (48)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 119.

            (49)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 120.

            (50)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 121–122, 126–128, 133–135.

            (51)  Ks. edellinen alaviite.

            (52)  Vääristymäraportti, 14 luku, s. 362–363; luettelo EU:n kaupan suojatoimenpiteitä koskevista tutkimuksista (Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tietyt raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut kuumavalssatut levyvalmisteet) sekä Australian, Kanadan, Intian ja Yhdysvaltojen viranomaisten tekemistä kaupan suojatoimenpiteitä koskevista tutkimuksista.

            (53)  Vääristymäraportti, 6 luku, s. 127, erityisesti IMF:n arvion osalta.

            (54)  Analysis of State-induced Market-Distortions in the Chinese Ferroalloys and Silicon Industries – Ferroalloy Focus (toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön liite 4), 5.3 luku, s. 148.

            (55)  Ks. edellinen alaviite, 6.2.2.2 luku, s. 166.

            (56)  Ks. edellinen alaviite, 5.7 luku, s. 158.

            (57)  Ks. edellinen alaviite, 5.7 luku, s. 153.

            (58)  Ks. edellinen alaviite, 3.2.2 luku, s. 89.

            (59)  Ks. edellinen alaviite, 3.4.3 luku, s. 116.

            (60)  Ks. edellinen alaviite, 3.4.1 luku, s. 112.

            (61)  Ks. edellinen alaviite, 5.4 luku, s. 151.

            (62)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (63)  Jos tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ei tuoteta missään maassa, jolla on vastaava kehitystaso, voidaan ottaa huomioon sellaisen tuotteen tuotanto, joka kuuluu tarkastelun kohteena olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille.

            (64)  Orbis-tietokanta, Bureau Van Dick (https://orbis.bvdinfo.com/version-2019228/home.serv?product=OrbisNeo).

            (65)  Jos kyseisen tuotteen sijasta käytettäisiin samankaltaista Brasiliassa olevaa tuotetta, kustannukset ja polkumyyntimarginaali olisivat loppujen lopuksi suunnilleen samat.

            (66)  Turkin tuontihintojen perusteella (ks. 137 kappale).

            (67)  Ks. 139 kappale.

            (68)  Ks. edellinen alaviite.

            (69)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33).

            (70)  Tiedot saatavilla osoitteessa https://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials
         (sivustolla käyty viimeksi 22 päivänä tammikuuta 2020).

            (71)  Brasilian tuonti ilmoitetaan GTA-tietokannassa FOB-tasolla.

            (72)  https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee.

            (73)  Saatavilla osoitteessa https://ilostat/ilo.org/ (sivustolla käyty viimeksi 4 päivänä helmikuuta 2019).

            (74)  Tiedot saatavilla osoitteessa https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (sivustolla käyty viimeksi 4 päivänä heinäkuuta 2019).

            (75)  Saatavilla osoitteessa http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a) (sivustolla käyty viimeksi 10 päivänä huhtikuuta 2019).

            (76)  Tiedot saatavilla osoitteessa http://www.aneel.gov.br/a-aneel (sivustolla käyty viimeksi 10 päivänä huhtikuuta 2019).

            (77)  Tiedot saatavilla osoitteessa http://www.aneel.gov.br/bandeiras-tarifarias (sivustolla käyty viimeksi 10 päivänä huhtikuuta 2019).

            (78)  Tiedot saatavilla osoitteessa http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/bandeira-tarifaria (sivustolla käyty viimeksi 10 päivänä huhtikuuta 2019).

            (79)  Ferropiisegmentti vuoden 2018 tilinpäätöksessä sivulla 67: http://www.ferbasa.com.br/default_pt.asp?idioma=0&conta=28.

            (80)  Viitattu vuosikertomuksen 2017 liitetiedoissa 7 – ”Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset” (s. 80), mukaan luettuina ”Muut liiketoiminnan tuotot (kulut)”, joihin viitataan liitetiedoissa 9 (s. 81) ja ”Muut rahoitustuotot (-kulut)”, joihin viitataan liitetiedoissa 10 (s. 81).

            (81)  Viitattu vuosikertomuksen 2017 konsernitilinpäätöksessä, s. 45.

            (82)  Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön liite G.

            (83)  Metal Expert on rauta- ja terästeollisuutta koskevien hinnoittelutietojen, uutisten, datan ja analyysien riippumaton toimittaja ja konferenssien järjestäjä: https://metalexpert.com/en/index.html.

            (84)  Tiedot toimitti Metal Expert, jolle pyynnön esittäjä oli antanut toimeksiannon.

            (85)  Ferroseossektorin markkinoihin liittyviä konsulttipalveluja tarjoavan AlloyConsultin toimittama liite 11.

            (86)  Nro t19.005064.

            (87)  Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö, 5 luku, kuviot 12 ja 15, s. 40 ja 43.

            (88)  Sama kuin edellä, 5 luku, kuvio 12, s. 40 ja pyynnön esittäjän 3.10.2019 toimittamat tiedot (t19.005064).

            (89)  https://asia.nikkei.com/Business/Malaysia-emerging-as-major-production-center-for-ferroalloys.

            (90)  Eurostat: http://comext.eurostat.ec.europa.eu/Analytical.html ja ohjeet käyttäjille https://ec.europa.eu/eurostat/web/international-trade-in-goods/data/focus-on-comext

            (91)  GTA:sta seulotut ja lasketut tiedot.

            (92)  https://www.metalbulletin.com/events/download.ashx/document/speaker/8479/a0ID000000ZP1j5MAD/Presentation

            (93)  Ferroseossektorin markkinoihin liittyviä konsulttipalveluja tarjoavan AlloyConsultin toimittama liite 11.

            (94)  Lähde: pyynnön esittäjän tiedot.

            (*1)  Ensiksi tuontimäärät seulottiin Eurostatin tuontitietokannasta tämän tarkastelun piiriin kuuluvien kolmen CN-koodin osalta, minkä jälkeen CN-koodit 7202 29 10 ja 7202 29 90 oikaistiin CN-koodin 7202 21 00 piipitoisuuteen (75 prosenttia). Näiden kolmen CN-koodin tuontimäärät aggregoitiin ja painotettiin kuvastamaan yhtä keskiarvoa.

            (*2)  Ensiksi tuontihinnat seulottiin vastaavalla tavalla kuin tuontimäärät Eurostatin tuontitietokannasta tämän tarkastelun piiriin kuuluvien kolmen CN-koodin osalta, minkä jälkeen CN-koodit 7202 29 10 ja 7202 29 90 oikaistiin CN-koodin 7202 21 00 piipitoisuuteen (75 prosenttia). Näiden kolmen CN-koodin tuontihinnat aggregoitiin ja painotettiin kuvastamaan yhtä keskiarvoa

            (95)  GTA:sta saadut vientitiedot.

            (96)  Johdanto-osan 44 kappale.

            (97)  Heinäkuussa 2017 hinta oli 1 142,5 USD/tonni.

            (98)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).