title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1444, annettu 9 päivänä elokuuta 2017, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuonnissa

text:
               10.8.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 207/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/1444,
   annettu 9 päivänä elokuuta 2017,
   väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuonnissa
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,
   on kuullut jäsenvaltioita,
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Vireillepano

               (1)

               Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 9 päivänä joulukuuta 2016 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuontia unioniin koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä vireillepanoilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

               (2)

               Komissio pani tutkimuksen vireille, kun European Steel Association, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, esitti 25 päivänä lokakuuta 2016 valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 53 prosenttia korroosionkestävän teräksen kokonaistuotannosta unionissa. Valituksessa esitetty näyttö polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta oli riittävä tutkimuksen vireillepanoa varten.

         1.2   Kirjaamisvelvoite

               (3)

               Valituksen tekijän esitettyä 24 päivänä toukokuuta 2017 pyynnön, jonka tukena oli vaadittu näyttö, komissio julkaisi 8 päivänä heinäkuuta 2017 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1238 (3), jolla asetettiin Kiinasta peräisin olevan korroosionkestävän teräksen tuonti kirjaamisvelvoitteen alaiseksi 9 päivästä heinäkuuta 2017.

               (4)

               Komissiolla oli riittävästi alustavaa näyttöä, joka oikeutti tuonnin kirjaamisen, sillä asianomaisesta maasta tuleva tuonti ja sen markkinaosuus olivat kasvaneet voimakkaasti tutkimuksen vireillepanon jälkeen, ja se katsoi, että perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset täyttyivät.

         1.3   Asianomaiset osapuolet

               (5)

               Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ilmoittautumaan tutkimukseen osallistumista varten. Komissio ilmoitti lisäksi tutkimuksen vireillepanosta valituksen tekijälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

               (6)

               Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia kirjallisesti ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

         1.4   Vertailumaan tuottajat

               (7)

               Vertailumaan valitsemiseksi komissio otti yhteyttä Brasiliassa, Kanadassa, Intiassa, Japanissa, Etelä-Koreassa, Taiwanissa, Turkissa, Ukrainassa ja Yhdysvalloissa toimiviin tuottajiin, ilmoitti niille vireillepanosta ja pyysi niitä osallistumaan.

               (8)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se oli valinnut alustavasti Kanadan markkinataloutta harjoittavaksi kolmanneksi maaksi, jäljempänä ’vertailumaa’, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

         1.5   Otanta

               (9)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

         1.5.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

               (10)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen suurimman edustavan tuonti- ja myyntimäärän perusteella ja varmisti samalla tasapuolisen maantieteellisen jakauman. Alustavaan otokseen kuului neljä unionin tuottajaa neljästä eri jäsenvaltiosta, ja niiden osuus korroosionkestävän teräksen tuotannosta unionissa oli yli 30 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta.

               (11)

               Kaksi yritystä otti yhteyttä ilmoittaakseen, että ne eivät voineet palauttaa kyselylomaketta. Ne kannattivat edelleen valitusta mutta vetäytyivät alustavasta otoksesta.

               (12)

               Komissio arvioi näiden kahden yrityksen otoksesta vetäytymisen vaikutusta ja katsoi, että kaksi otoksessa jäljellä olevaa yritystä edustivat riittävällä tavalla unionin tuotannonalan tilannetta.

               (13)

               Otoksesta poistamista pyytäneistä kahdesta yrityksestä suurempi ilmoitti, että se oli viranomaisten määräysvallassa ja se on ilmoitettu tarjouskilpailussa julkisesti myytäväksi. Tiedon perusteella komissio päätteli, että yrityksen sisällyttäminen otokseen vaikuttaisi merkittävän negatiivisesti otoksen mikrotaloudellisiin indikaattoreihin, varsinkin kun otetaan huomioon kyseessä olevat huomattavat tuotanto- ja myyntimäärät.

               (14)

               Toinen yritys ilmoitti toimivansa aktiivisesti yhteistyössä toisessa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä, eikä sillä ole resursseja osallistua käsillä olevaan tapaukseen. Koska yritys voidaan korvata ilman, että se vaikuttaisi otoksen edustavuuteen, komissio katsoi olevan kohtuullista hyväksyä yrityksen pyyntö olla kuulumatta otokseen.

               (15)

               Näin ollen komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että otokseen oli valittu kaksi muuta yritystä ja pyysi uudelleen kommentteja.

               (16)

               Eurofer esitti huomautuksia ja ehdotti viidennen yrityksen lisäämistä otokseen sen maantieteellisen edustavuuden parantamiseksi. Huomautuksia tarkasteltuaan komissio katsoi kuitenkin, että tarkistettu otos oli riittävän edustava, koska siihen kuuluvien yritysten osuus korroosionkestävän teräksen tuotannosta unionissa oli 29 prosenttia ja yritykset sijaitsivat neljässä eri jäsenvaltiossa. Ehdotettu yritys ei olisi lisännyt otokseen valittujen yritysten monimuotoisuutta. Ehdotetun viidennen yrityksen tuotanto- ja myyntimäärät eivät myöskään olleet riittävät otokseen valitsemisen perustelemiseksi. Komissio vahvisti näin ollen tarkistetun, neljä yritystä sisältävän otoksen. Mainittuun yritykseen tehtiin kuitenkin tarkastuskäynti, jotta saatiin parempi kuva Italian markkinoiden kovasta kilpailusta ja muuttuvasta tilanteesta niin muiden unionin tuottajien kuin kiinalaisten tuottajien aiheuttaman kilpailun suhteen.

         1.5.2   Tuojia koskeva otanta

               (17)

               Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

               (18)

               Vain kaksi tuojaa toimitti pyydetyt tiedot ja lupautui osallistumaan otokseen. Tämän vuoksi otannasta luovuttiin ja molemmille yrityksille lähetettiin tuojille tarkoitettu kyselylomake. Vain toinen niistä palautti täytetyn kyselylomakkeen.

         1.5.3   Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

               (19)

               Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

               (20)

               Kuusitoista asianomaisessa maassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot määräajassa ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kolmen ryhmän otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.

         1.6   Yksilöllinen kohtelu

               (21)

               Kolme kiinalaista vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, jotka muodostuivat useista yksittäisistä yrityksistä, pyysi yksilöllistä kohtelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

               (22)

               Tutkimuksen aikataulun ja komission resurssien vuoksi yksilöllistä kohtelua koskevien pyyntöjen tarkastelu ei ollut mahdollista tutkimuksen alustavassa vaiheessa, koska tutkittavia yrityksiä ja tarkastettavia sijaintipaikkoja oli paljon. Kuten 1.9 kohdassa todetaan, komissio on jo tarkastanut yhteensä 17 yksittäistä yritystä, jotka ovat osa otokseen valittuja kolmea yritysryhmää. Myöskään johonkin otokseen valittuun osapuoleen etuyhteydessä olevien merkittävien tuojien kyselyvastauksia ei työmäärästä johtuen pystytty tarkistamaan alustavassa vaiheessa, joten tarkistukset on tehtävä myöhemmässä vaiheessa. Vielä kolmen muun yritysryhmän arvioiminen tässä vaiheessa olisi ollut kohtuuttoman työlästä, eikä tutkimusta olisi voitu saattaa päätökseen sille perusasetuksessa asetetussa tiukassa määräajassa.

               (23)

               Yksi yksilöllistä kohtelua pyytäneistä yritysryhmistä väitti, että komission valitsema otos ei edustanut niiden tuotevalikoimaa. On kuitenkin syytä huomata, että otos edustaa tarkasteltavana olevan tuonnin tuotevalikoimaa.

               (24)

               Komissio päättää tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, myöntääkö se yrityksille yksilöllisen kohtelun.

         1.7   Markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet

               (25)

               Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla komissio lähetti markkinatalouskohtelun pyytämistä koskevat lomakkeet kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ja niille yhteistyössä toimiville otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka halusivat pyytää yksilöllistä polkumyyntimarginaalia. Yksikään otokseen valituista kolmesta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmästä ei palauttanut markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitettua lomaketta. Vaikka yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt hylättiin alustavasti, komissio aikoo arvioida kahden yhteistyössä toimivan otokseen kuulumattoman vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat markkinatalouskohtelun pyytämiseen tarkoitetut lomakkeet, jos se päättää hyväksyä niiden yksilöllistä tarkastelua koskevat pyynnöt lopullisessa vaiheessa.

         1.8   Kyselyvastaukset

               (26)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet valituksen tekijälle, otokseen valituille unionin tuottajille ja tuojille/käyttäjille, jotka ilmoittautuivat, otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille sekä niille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, sekä mahdollisille vertailumaan tuottajille.

               (27)

               Vastaus kyselylomakkeeseen saatiin Euroferiltä, neljältä unionin tuottajalta, yhdeltä tuojalta/käyttäjältä, kolmelta kiinalaiselta vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, kolmelta yhteistyössä toimivien otokseen kuulumattomien vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä, jotka pyysivät yksilöllistä tarkastelua, sekä yhdeltä vertailumaan tuottajien ryhmältä.

         1.9   Tarkastuskäynnit

               (28)

               Komissio on hankkinut ja tarkastanut kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja unionin edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten/järjestöjen toimitiloihin:

                           Järjestö:

                                       —

                                       Eurofer, Bryssel, Belgia

                           Unionin tuottajat:

                                       —

                                       Tata Steel IJmuiden B.V., IJmuiden, Alankomaat

                                       —

                                       ArcelorMittal Belgium N.V., Ghent, Belgia

                                       —

                                       ArcelorMittal Atlantique et Lorraine SAS., Dunkirk, Ranska

                                       —

                                       ArcelorMittal Poland Group., Dabrowa Górnicza, Puola

                                       —

                                       ArcelorMittal Piombino S.p.A., Piombino, Italia

                           Etuyhteydetön tuoja/käyttäjä unionissa:

                                       —

                                       Joris Ide N.V., Zwevezele, Belgia (osa ryhmää: Kingspan Group, Kingscourt, Irlanti)

                           Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ja niihin etuyhteydessä olevat kauppiaat/tuojat:

                                          Hebei Iron and Steel -ryhmä (’HBIS’):

                                                   —

                                                   Hesteel Co., Ltd. Handan Branch, Handan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Handan Iron And Steel Group Import And Export Co., Ltd., Handan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Hesteel Hong Kong Co., Limited; Handan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Hebei Iron & Steel Group (Shanghai) International Trade Co., Ltd, Handan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Hesteel (Singapore) Pte. Ltd., Handan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd, Tangshan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Tangshan Iron & Steel Group Co., Ltd., Tangshan, Hebei, Kiina

                                                   —

                                                   Sinobiz Holdings Limited, Tangshan, Hebei, Kiina

                                          Shagang-ryhmä:

                                                   —

                                                   Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina

                                                   —

                                                   Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina

                                                   —

                                                   Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Zhangjiagang, Jiangsu, Kiina

                                          Shougang-ryhmä:

                                                   —

                                                   Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd., Beijing, Kiina

                                                   —

                                                   Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd., Beijing, Kiina

                                                   —

                                                   China Shougang International Trade and Engineering Co., Ltd., Beijing, Kiina

                                                   —

                                                   Shougang International (Austria) GmbH, Wien, Itävalta

                           Vertailumaan tuottajat:

                                       —

                                       ArcelorMittal Brazil S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilia

                                       —

                                       ArcelorMittal Contagem S/A, São Francisco do Sul, Santa Catarina, Brasilia

               (29)

               Komissio ei käynyt niiden kolmen yhteistyössä toimineisiin kiinalaisiin yrityksiin etuyhteydessä olevan viejän tiloissa, jotka sijaitsevat Hongkongissa ja Singaporessa eli yrityksissä Xinsha International PTE, Ltd. ja Shagang South-Asia (Hongk Kong) Trading Co., Ltd. (Shagang-ryhmään etuyhteydessä olevat viejät) ja Shougang Holding Trade (Hong Kong) Ltd. (Shougang-ryhmään etuyhteydessä oleva viejä). Niiden asiakirjat ja tilit annettiin kuitenkin tarkastettavaksi kyseisiin yrityksiin Kiinassa etuyhteydessä olevien tuottajien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien aikana komission pyynnön mukaisesti.

         1.10   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (30)

               Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2015 ja 30 päivän syyskuuta 2016 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi kauden vuodesta 2013 tutkimusajanjakson päättymiseen, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

               (31)

               Tarkasteltavana oleva tuote on tietty korroosionkestävä teräs. Tuote käsittää raudasta tai seosteräksestä tai seostamattomasta teräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, jotka on alumiinitiivistetty, pinnoitettu kuumasinkityksellä sinkillä ja/tai alumiinilla, ei muilla metalleilla, ja passivoitu kemiallisesti ja jotka sisältävät vähintään 0,015 mutta enintään 0,170 painoprosenttia hiiltä, vähintään 0,015 mutta enintään 0,100 painoprosenttia alumiinia, enintään 0,045 painoprosenttia niobiumia, enintään 0,010 painoprosenttia titaania ja enintään 0,010 painoprosenttia vanadiumia ja jotka ovat keloina, määrämittaan leikattuina levyinä ja kapeana nauhana.
               Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:

                           —

                           ruostumatonta terästä, piiseosteista sähköteknistä terästä ja pikaterästä olevat tuotteet,

                           —

                           ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut tai kylmävalssatut tuotteet.

                     Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094).

               (32)

               Korroosionkestävää terästä valmistetaan siten, että valssatut teräskelat, -levyt ja -nauhat päällystetään upottamalla ne sulaan metalli- tai sinkkiseoskylpyyn. Päällystysmetalli yhdistyy teräsalustaan metallurgisessa reaktiossa ja muodostaa monikerroksisen teräkseen kiinnittyvän seosrakenteen. Tuotteen pinnalle tehdään kemiallinen passivointikäsittely, joka suojaa pintaa kosteudelta ja vähentää korroosion riskiä varastoinnin ja kuljetuksen aikana.

               (33)

               Korroosionkestävää terästä käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa erilaisissa verhoukseen tarkoitetuissa rakennusmateriaaleissa mutta myös kodinkoneiden valmistuksessa sekä syväveto- ja kuviointiprosesseissa ja pienissä hitsatuissa putkissa.

               (34)

               Ominaisuuksista esitettiin lukuisia selventäviä kysymyksiä tarkasteltavana olevan tuotteen kemiallisen passivoinnin osalta, ja yleensä katsottiin, että korroosionkestävä teräs, jonka pinta on suojattu ainoastaan öljykäsittelyllä, ei kuulu tutkimuksen soveltamisalaan eikä toimenpiteitä voida sen vuoksi soveltaa siihen. Tietyt osapuolet ovat sitä mieltä, että tämä antaa mahdollisuuden toimenpiteiden kiertämiseen.

               (35)

               Komissio vahvistaa, että öljykäsitelty korroosionkestävä teräs ei kuulu tutkimuksen soveltamisalaan, jos se on pelkästään öljytty (eikä sekä kemiallisesti passivoitu että öljytty).

               (36)

               Väite, että öljytyn korroosionkestävän teräksen jättäminen soveltamisalan ulkopuolelle antaisi mahdollisuuden toimenpiteiden kiertämiseen, ei vahvistunut tutkimuksessa. Jotkin osapuolet totesivat, että käyttäjien on avattava korroosionkestävät teräskelat ja poistettava öljyinen kerros ennen kuin tuotetta voidaan käyttää, mikä edellyttää erityisiä laitteita, ja että jos kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ulkoistaisivat tämän vaiheen, prosessi olisi vielä monimutkaisempi, koska kolmannen osapuolen olisi kelattava puhdistettu korroosionkestävä teräs uudelleen voidakseen lähettää sen käyttäjälle. Muut osapuolet katsoivat, että käyttäjät voivat helposti poistaa öljyn kelojen leikkaamisen yhteydessä absorboivilla materiaaleilla.

               (37)

               Tutkimuksen tässä vaiheessa komissio arvioi, että ottaen huomioon logistiset lisävaatimukset ja lisäkustannukset, ei ole vaaraa, että polkumyyntitullien maksamista vältetään jättämällä korroosionkestävä teräs passivoimatta kemiallisesti ja öljyämällä se sen sijaan. Tämän vuoksi väite hylättiin alustavasti.

         2.2   Samankaltainen tuote

               (38)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset:

                           (a)

                           tarkasteltavana oleva tuote,

                           (b)

                           Brasilian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, sekä

                           (c)

                           unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

               (39)

               Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

         3.   POLKUMYYNTI

   3.1   Normaaliarvo

               (40)

               Koska yksikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei pyytänyt markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin asianmukaisen markkinataloutta toteuttavan kolmannen maan, jäljempänä ’vertailumaa’, hinnan tai laskennallisen arvon perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti.

               (41)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa asianomaisille osapuolille, että se harkitsi Kanadan käyttämistä markkinataloutta harjoittavana kolmantena maana perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti. Kaksi osapuolta vastusti Kanadan valintaa samankaltaisen tuotteen väitetyn erilaisen hinnan ja mahdollisen yhteistyössä toimivan kanadalaisen tuottajan ja valituksen tekijän välisen yhteyden vuoksi.

               (42)

               Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille vireillepanoilmoituksessa mainituissa maissa ja muissa sellaisissa maissa toimiville tiedossa oleville tuottajille, joissa uskottiin tuotettavan ja myytävän samankaltaista tuotetta. Lisäksi komissio otti yhteyttä näiden maiden asianomaisiin viranomaisiin. Niistä Kanadassa, Australiassa, Brasiliassa, Intiassa, Korean tasavallassa, Norjassa, Turkissa ja Taiwanissa toimivista 25 tuottajasta ja neljästä järjestöstä, joihin otettiin yhteyttä, kolme tuottajaa kolmesta eri maasta (Australia, Brasilia ja Kanada) ilmaisi olevansa halukas tekemään yhteistyötä.

               (43)

               Kyseisten kolmen markkinan kilpailutilanteesta ja koosta sekä asianomaisilta osapuolilta saaduista huomautuksista johtuen komissio päätti alustavasti valita vertailumaaksi Brasilian. Brasilian avoimilla markkinoilla toimii kolme tuottajaa, tuontimäärät ovat huomattavat, tuontitullit vaihtelevat 12–14 prosentin välillä eikä Kiinasta tulevan korroosionkestävän teräksen tuontiin sovellettu tutkimusajanjaksolla polkumyynti- tai tasoitustullia.

               (44)

               Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 14 päivänä maaliskuuta 2017, että se oli alustavasti valinnut vertailumaaksi Brasilian. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia valinnasta. Yksikään osapuoli ei kiistänyt, etteikö Brasilia ollut kolmesta yhteistyöhön suostuneesta maasta sopivin, mutta sekä yksi vientiä harjoittava tuottaja että Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö (China Iron & Steel Association), jäljempänä ’CISA’, esittivät huomautuksia. Molemmat viittasivat yhteistyössä toimivan brasilialaisen tuottajan ja yhden valituksessa mukana olevan tuottajan väliseen yhteyteen, ja CISA viittasi lisäksi erään osapuolen samanlaisessa tutkimuksessa (4)23 päivänä kesäkuuta 2008 tekemään huomautukseen, jonka mukaan brasilialaiset kuumasinkitettyjen levyjen tuottajat olivat toimineet kilpailun vastaisesti. Tämän osalta todetaan, että ei ole todisteita siitä, että korroosionkestävän teräksen brasilialaiset tuottajat olisivat toimineet kilpailun vastaisesti tutkimusajanjaksolla (esimerkiksi korroosionkestävän teräksen tuonti oli merkittävää). Osapuolet eivät myöskään pystyneet selittämään, miten vertailumaan tuottajan ja unionin tuottajan välinen yhteys olisi voinut vaikuttaa tietojen luotettavuuteen. Komissio katsoo, että yhteys ei mitätöi normaaliarvon määrittämistä tai vaikuta siihen, kun normaaliarvo perustuu asianmukaisesti todennettuihin tietoihin.

               (45)

               Brasilialainen vientiä harjoittava tuottaja palautti kyselylomakkeen asianmukaisessa muodossa ja määräajassa.

               (46)

               Komissio tarkasteli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ensin, oliko samankaltaisen tuotteen myynti Brasiliassa riippumattomille asiakkaille edustavaa. Yhteistyössä toimineen samankaltaisen tuotteen tuottajan myynnin todettiin olevan määrältään edustavaa kotimarkkinoilla verrattuna otokseen valittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien unioniin viemään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.

               (47)

               Tämän jälkeen komissio tutki, voidaanko kyseisen myynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä riippumattomille asiakkaille tapahtuneen kannattavan myynnin osuus. Myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos yksikköhinta oli sama tai suurempi kuin brasilialaisen tuottajan tuotantokustannukset tutkimusajanjaksolla.

               (48)

               Niiden tuotelajien osalta, joiden myyntimäärästä kotimarkkinoilla yli 80 prosenttia ylitti kustannukset ja joiden keskimääräinen painotettu myyntihinta vastasi vähintään yksikkötuotantokustannuksia, normaaliarvo tuotelajeittain laskettiin kyseisen tuotelajin kokonaismyynnin tosiasiallisten kotimarkkinahintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei.

               (49)

               Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli yksikkökohtaisia tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin ainoastaan kannattavan kotimarkkinamyynnin painotettu keskimääräinen hinta tutkimusajanjaksolla.

               (50)

               Niiden tuotelajien osalta, joiden myynti ei ollut kannattavaa tai joita ei myyty riittäviä määriä kotimarkkinoilla, normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttämällä brasilialaisen tuottajan sellaisten tuotelajien tuotantokustannuksia lisättynä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksilla (10–20 %) voitolla (10–20 %), joiden myynti oli kannattavaa. Laskennallista normaaliarvoa sovellettiin kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen 77–99,6 prosenttiin unioniin tapahtuvan myynnin määrästä.

               (51)

               Yhteistyössä toiminut vertailumaan tuottaja ei myynyt Brasilian kotimarkkinoilla kaikkia kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viemiä tuotelajeja. Sen vuoksi näiden toisiaan vastaamattomien tuotelajien normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan nojalla laskennallisesti vertailumaan tuottajan valmistuskustannusten perusteella. Tämän jälkeen komissio lisäsi kohtuullisen määrän myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia (10–20 %) tuotantoon ja myyntiin liittyvien tosiasiallisten tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Lopuksi se lisäsi kohtuullisen voiton määrän (10–20 %) käyttämällä kannattavien tuotteiden myynnin keskimääräistä voittomarginaalia.

         3.2   Vientihinta

               (52)

               Niiden liiketoimien osalta, joissa vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta, vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa. Tällöin hintaan tehtiin oikaisuja kaikkien tuonnin ja jälleenmyynnin välisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Oikaisuja tehtiin etuyhteydessä oleville tuojille aiheutuvien EU-kuljetus-, luotto-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, myyntipalkkioiden ja pankkimaksujen sekä myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton huomioon ottamiseksi. Oikaisujen taso vaihteli 5–10 prosentin välillä. Kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka tekivät kauppaa EU:ssa toimivien, niihin etuyhteydessä olevien tuojien kautta, lähetettiin yksityiskohtaiset laskelmat päätelmien ilmoittamisen yhteydessä tehdyistä oikaisuista.

               (53)

               Muiden myyntitapahtumien osalta vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

         3.3   Vertailu

               (54)

               Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Polkumyyntimarginaalit määritettiin vertailemalla otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien yksilöllisiä vientihintoja noudettuna lähettäjältä -tasolla vertailumaan tuottajan kotimaan myyntihintoihin tai tapauksen mukaan laskennalliseen normaaliarvoon.

               (55)

               Jos se oli tarpeen tasapuolisen vertailun varmistamiseksi, komissio oikaisi normaaliarvoa ja/tai vientihintaa hintoihin ja hintojen vertailtavuuteen vaikuttavien erojen huomioon ottamiseksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, luotto-, käsittely- ja liitännäiskustannusten, myyntipalkkioiden ja pankkimaksujen sekä kaupan portaan huomioon ottamiseksi Vertailumaan kotimaisiin hintoihin tehtyjen oikaisujen taso vaihteli 10–15 prosentin välillä. Vientihinta vaihteli 8,5–20 prosenttia vientiä harjoittavasta tuottajasta ja jakelukanavasta riippuen. Kaikille otokseen valituille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille lähetettiin yksityiskohtaiset laskelmat päätelmien ilmoittamisen yhteydessä tehdyistä oikaisuista.

               (56)

               Kiina soveltaa arvonlisäveron takaisinmaksua viennin yhteydessä vain osittain, ja tässä tapauksessa 4 prosenttia jää palauttamatta. Sen varmistamiseksi, että normaaliarvo ilmoitettiin samalla verotustasolla kuin vientihinta, normaaliarvo oikaistiin ylöspäin arvonlisäveron siltä osalta, joka on lisätty tarkasteltavana olevan tuotteen vientihintaan ja jota ei palautettu kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille (5).

         3.4   Polkumyyntimarginaalit

               (57)

               Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa vertailumaassa tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

               (58)

               Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio laski painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin perusasetuksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti. Tämä marginaali laskettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille määritettyjen painotettujen keskimääräisten marginaalien perusteella.

               (59)

               Komissio määritti kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalit käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste määritettiin arvioimalla yhteistyössä toimineiden tuottajien unioniin suuntautuneen viennin määrä suhteessa asianomaisen maan unioniin suuntautuneen viennin kokonaismäärään, sellaisena kuin se ilmoitetaan Eurostatin tuontitilastoissa.

               (60)

               Yhteistyössä toimimisen aste on korkea, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli 76 prosenttia. Tämän perusteella komissio päätti asettaa jäännöspolkumyyntimarginaalin otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkeimman polkumyyntimarginaalin tasoiseksi.

               (61)

               Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                           Ryhmä & yritys

                           Väliaikainen polkumyyntimarginaali %

                              HBIS:

                                       —

                                       Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

                                       —

                                       Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                                       —

                                       Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

                                       —

                                       Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

                           62,9

                              Shougang-ryhmä:

                                       —

                                       Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

                                       —

                                       Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

                           46,2

                              Shagang-ryhmä:

                                       —

                                       Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

                                       —

                                       Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

                           56,7

                           Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

                           58,5

                           Kaikki muut yritykset

                           62,9

         4.   VAHINKO

   4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

               (62)

               Edustavuutta koskevassa tutkimuksessa 16 unionin yritystä toimitti tuotanto- ja myyntitietoja ja ilmoitti tuottaneensa samankaltaista tuotetta tutkimusajanjakson aikana. Valituksesta saatujen tietojen perusteella unionissa on ainakin 5 muuta samankaltaisen tuotteen tuottajaa. Nämä 21 unionin tuottajaa muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, jäljempänä perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ’unionin tuotannonala’.

               (63)

               Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 9,9 miljoonaa tonnia. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalalta ja valituksen tekijältä saatujen tietojen perusteella.

               (64)

               Yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta on 64 prosenttia.

         4.2   Unionin kulutus

               (65)

               Kuten (29) kappaleessa mainitaan, korroosionkestävä teräs kuuluu tiettyihin CN-koodeihin, joihin sisältyy myös joitakin ex-koodeja. Ex-koodeihin liittyvät tuontimäärät on otettu täysimääräisesti huomioon unionin kulutusta laskettaessa, jotta unionin kulutusta ei aliarvioitaisi.

               (66)

               Koska unionin tuotannonala on pääosin vertikaalisesti integroitunut ja korroosionkestävää terästä pidetään orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuotannon perusraaka-aineena, kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden kulutus analysoitiin erikseen.

               (67)

               Erot kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ovat merkityksellisiä vahinkoanalyysissä, koska kytkösmarkkinoille tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuonnin kanssa ja siirtohinnat sovitaan ryhmien sisällä erilaisten hinnoittelukäytäntöjen mukaisesti. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kanssa ja hinnat ovat vapaita markkinahintoja.

               (68)

               Jotta unionin tuotannonalasta saataisiin mahdollisimman täydellinen kuva, komissio hankki tietoja korroosionkestävän teräksen koko tuotannosta ja määritteli, oliko tuotanto tarkoitettu sisäiseen käyttöön vai vapaille markkinoille. Komissio totesi, että noin 32 prosenttia unionin tuottajien kokonaistuotannosta oli tarkoitettu unionin kytkösmarkkinoille.

         4.2.1   Kytkösmarkkinoiden kulutus

               (69)

               Komissio määritti unionin kytkösmarkkinoiden kulutuksen kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien sisäisen käytön ja myynnin perusteella. Tämän perusteella unionin kytkösmarkkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 1

                  Kytkösmarkkinoiden kulutus (tonnia)

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Kytkösmarkkinoiden kulutus

                           3 016 047

                           3 210 425

                           3 351 638

                           3 160 454

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              106

                              111

                              105

                              Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus.

               (70)

               Unionin kytkösmarkkinakulutus kasvoi tarkastelujaksolla noin 5 prosenttia. Kasvu johtuu pääasiassa kytkösmarkkinoiden (lähinnä orgaanisella aineella pinnoitetut teräslevyt) kysynnän kasvusta.

         4.2.2   Vapaiden markkinoiden kulutus

               (71)

               Komissio määritti unionin vapaiden markkinoiden kulutuksen seuraavien perusteella: a) kaikkien tiedossa olevien unionin tuottajien myynti unionissa ja b) kaikista kolmansista maista unioniin tuleva tuonti Eurostatin tietojen mukaan. Tämän perusteella unionin vapaiden markkinoiden kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 2

                  Vapaiden markkinoiden kulutus (tonnia)

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Vapaiden markkinoiden kulutus

                           7 563 927

                           7 685 742

                           8 458 122

                           9 630 630

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              102

                              112

                              127

                              Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus.

               (72)

               Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi tarkastelujaksolla 27 prosenttia. Kasvu johtui pääasiassa tärkeimpien jalostusteollisuuden alojen kysynnän kasvusta.

         4.3   Tuonti asianomaisesta maasta

   4.3.1   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (73)

               Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tietokannan perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin vertailemalla tuontimääriä edellä taulukossa 2 esitettyyn unionin vapaiden markkinoiden kulutukseen.

               (74)

               Yksi asianomainen osapuoli totesi, että Eurostatin lukuihin sisältyi Kiinasta tuodut autoteollisuuden tuotteet, jotka eivät ole tarkasteltavana olevia tuotteita. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastauksista kävi ilmi, että unioniin tosiaankin vietiin vähäinen määrä autoteollisuuden tuotteita, joiden tuontimäärät sisältyivät Kiinasta tulevan tuonnin lukuihin (ks. 57 kappale); tällä oli kuitenkin vähäinen vaikutus eikä se kyseenalaista Eurostatin lukujen luotettavuutta.

               (75)

               Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 3

                  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin määrä

                           888 515

                           1 067 435

                           1 383 614

                           2 185 283

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              120

                              156

                              246

                           Kiinan markkinaosuus (%)

                           11,7

                           13,9

                           16,4

                           22,7

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              118

                              139

                              193

                              Lähde: Eurostat

               (76)

               Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että absoluuttisesti ilmaistuna Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi 146 prosenttia tarkastelujaksolla. Unioniin polkumyynnillä tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla yhteensä 11 prosenttiyksikköä.

         4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

               (77)

               Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Hintojen vahvistettiin olevan tarkat ristiintarkastamalla ne yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen kanssa. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 4

                  Tuontihinnat (euroa/tonni)

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

                           595

                           574

                           548

                           465

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              96

                              92

                              78

                              Lähde: Eurostat

               (78)

               Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat laskivat 595 eurosta/tonni vuonna 2013 tutkimusajanjakson 465 euroon/tonni. Tarkastelujakson aikana polkumyyntituonnin keskimääräiset yksikköhinnat laskivat 22 prosenttia.

               (79)

               Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

                           a)

                           otokseen valittujen neljän unionin tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

                           b)

                           vastaavat kolmen otokseen valitun tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

               (80)

               Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, vertailtiin tuotelajeittain. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuottajien liikevaihdosta tutkimusajanjakson aikana.

               (81)

               Edellä esitetyn perusteella Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin katsottiin alittavan unionin tuotannonalan hinnat 9–15 prosentilla vientiä harjoittavasta tuottajasta riippuen.

         4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   4.4.1   Yleiset huomautukset

               (82)

               Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

               (83)

               Makrotaloudelliset indikaattorit (tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärät, varastot, kasvu, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus ja polkumyyntimarginaalien suuruus) arvioitiin unionin koko tuotannonalan tasolla. Arviointi perustui valituksen tekijän toimittamiin tietoihin, jotka ristiintarkastettiin unionin tuottajien toimittamien tietojen ja käytettävissä olevien virallisten tilastojen (Eurostat) kanssa.

               (84)

               Mikrotaloudelliset indikaattorit (myyntihinnat, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, pääoman saanti, palkat ja tuotantokustannukset) analysoitiin otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla. Arvio perustui näiden tuottajien antamiin tietoihin, jotka tarkistettiin asianmukaisesti.

               (85)

               Joidenkin unionin tuotannonalaan liittyvien vahinkoindikaattoreiden osalta komissio analysoi vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden tietoja erikseen ja teki vertailevan analyysin. Nämä tekijät ovat myynti ja markkinaosuus, yksikköhinnat, yksikkökustannukset ja kannattavuus. Sen sijaan muita taloudellisia indikaattoreita voidaan tutkia mielekkäästi ainoastaan ottamalla huomioon koko toiminta, mukaan luettuna unionin tuotannonalan sisäinen käyttö, sillä indikaattorit määräytyvät koko toiminnan perusteella riippumatta siitä, käytetäänkö tuotanto sisäisesti vai myydäänkö se vapailla markkinoilla. Nämä tekijät ovat tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto, työllisyys, tuottavuus, varastot ja työvoimakustannukset. Koska kyseisiä tietoja ei voida eritellä kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden osalta, näiden tekijöiden kohdalla koko unionin tuotannonalan analyysi on tarpeen, jotta saadaan täydellinen kuva unionin tuotannonalalle aiheutuneesta vahingosta.

               (86)

               Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että komission olisi tehtävä vahinkoa koskevat päätelmänsä ainoastaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien tietojen perusteella. Kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan seikalla on merkitystä, koska unionin tuotannonala valmistaa myös muita tuotteita korroosionkestävästä teräksestä, kuten autoteollisuuden tuotteita. Komissio vahvistaa, että unionin tuotannonalan toimittamat tiedot eivät sisällä autoteollisuuden tuotteita vaan ainoastaan tutkimuksen kohteena olevia tuotteita. Kuten 57 kappaleessa todetaan, kulutusta laskettaessa komissio otti huomioon kaikki CN-koodeja koskevat tiedot tiettyjen tutkimuksen soveltamisalaan kuuluvien ex-koodien osalta. Tällä oli vähäinen vaikutus arvioituihin kulutusta koskeviin lukuihin, eikä se vaikuttanut muihin vahinkoindikaattoreihin.

         4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

   4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (87)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5

                  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä (tonnia)

                           9 493 827

                           9 835 336

                           9 958 374

                           9 907 672

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              104

                              105

                              104

                           Tuotantokapasiteetti (tonnia)

                           12 775 103

                           12 777 027

                           12 540 479

                           12 592 017

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              100

                              98

                              99

                           Kapasiteetin käyttöaste (%)

                           74

                           77

                           79

                           79

                              Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus

               (88)

               Unionin tuotannonalan tuotantomäärä kasvoi tarkastelujaksolla 4 prosenttia. Ilmoitetut kapasiteettiluvut viittaavat tekniseen kapasiteettiin, mikä tarkoittaa sitä, että esimerkiksi käynnistysaikaa ja huoltoa koskevat oikaisut on otettu huomioon. Edellä esitetyissä kapasiteettiluvuissa on otettu huomioon myös, että asianomaiset terästehtaat tuottavat samoilla tuotantolinjoilla myös muita kuumasinkitettyjen tuotteita, ja analyysi koski vain tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tämän perusteella kapasiteetti laski tarkastelujaksolla 1 prosentin.

               (89)

               Kapasiteetin käyttöasteen kasvu johtui tuotantomäärän kasvusta, joka taas johtui pääasiassa kulutuksen lisääntymisestä ja kapasiteetin vähäisestä vähentämisestä.

         4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (90)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus vapailla markkinoilla kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6

                  Myyntimäärä ja markkinaosuus (vapaat markkinat)

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä (tonnia)

                           5 958 718

                           5 933 646

                           6 164 527

                           6 283 967

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              100

                              103

                              105

                           Markkinaosuus (%)

                           78,8

                           77,2

                           72,9

                           65,2

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              98

                              93

                              83

                              Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus ja Eurostat

               (91)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä vapailla markkinoilla kasvoi 5 prosenttia tarkastelujaksolla noin 6 miljoonasta tonnista vuonna 2013 noin 6,3 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla.

               (92)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärän kasvu ei kuitenkaan riittänyt sen markkinaosuuden säilyttämiseen vapailla markkinoilla. Tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 78,8 prosentista 65,2 prosenttiin eli 17 prosenttia.

               (93)

               Kytkösmarkkinoiden osalta sisäisen kaupan määrä/siirrot ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7

                  Sisäisen kaupan määrä ja markkinaosuus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Sisäisen kaupan määrä

                           3 016 047

                           3 210 425

                           3 351 638

                           3 160 454

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              106

                              111

                              105

                           Markkinaosuus (koko kytkösmarkkinoista ja vapaista markkinoista) (%)

                           28,5

                           29,5

                           28,4

                           24,7

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              103

                              100

                              87

                              Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus ja Eurostat

               (94)

               Unionin tuotannonalan sisäisen kaupan määrä (joka koostuu sisäisestä käytöstä ja sisäisestä myynnistä) unionin markkinoilla kasvoi 5 prosenttia tarkastelujaksolla vuoden 2013 noin 3,0 miljoonasta tonnista 3,2 miljoonaan tonniin tutkimusajanjaksolla.

               (95)

               Unionin tuotannonalan markkinaosuus kytkösmarkkinoista ilmaistuna prosenttiosuutena kokonaiskulutuksesta (sekä kytkösmarkkinoiden että vapaiden markkinoiden kulutuksesta) laski tarkastelujaksolla kuitenkin 13 prosenttia.

         4.4.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

               (96)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 8

                  Työllisyys ja tuottavuus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden määrä (kokoaikaiseksi muutettuna eli FTE)

                           8 569

                           7 949

                           8 027

                           8 358

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              93

                              94

                              98

                           Tuottavuus (tuotanto/työntekijä)

                           1 108

                           1 237

                           1 241

                           1 185

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              112

                              112

                              107

                              Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus

               (97)

               Unionin tuotannonalan työllisyys laski hiukan (2 %) tarkastelujaksolla. Vuosina 2014 ja 2015 työntekijöiden määrä kokoaikaiseksi muutettuna oli paljon pienempi, mikä johtui pääasiassa siitä, että polkumyyntituonnin kiristäessä kilpailua markkinoilla tilapäistä työvoimaa ei palkattu pyrittäessä vähentämään tuotantokustannuksia ja lisäämään tehokkuutta. Kun otetaan huomioon tuotantomäärän nousu (+ 4 %) tarkastelujaksolla, unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena työntekijää ja vuotta kohti – kasvoi 7 prosenttia. Tämä osoittaa, että unionin tuotannonala oli halukas mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin pysyäkseen kilpailukykyisenä.

         4.4.2.4   Varastot

               (98)

               Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 9

                  Varastot

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (tonnia)

                           665 107

                           754 930

                           683 649

                           607 556

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              114

                              103

                              91

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

                           7,0

                           7,7

                           6,9

                           6,1

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              110

                              98

                              88

                              Lähde: Euroferin tarkistettu kyselyvastaus

               (99)

               Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Unionin tuotannonala tuottaa useimpia samankaltaisen tuotteen lajeja käyttäjien tilausten perusteella. Sen vuoksi varastoja ei pidetä merkittävänä vahinkoindikaattorina tuotannonalalla. Tätä tukee myös analyysi loppuvarastojen kehityksestä ilmaistuna prosentteina tuotannosta. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, tämä indikaattori pysyi suhteellisen vakaasti noin 6–8 prosentissa tuotantomäärästä.

         4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin suuruus

               (100)

               Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Suurten tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan ei ollut vähäpätöinen, kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin merkittävä määrä ja alhaiset hinnat, jotka aiheuttivat huomattavaa hintojen alentamispainetta.

         4.4.2.6   Kasvu

               (101)

               Unionin vapaiden markkinoiden kulutus kasvoi noin 27 prosenttia tarkastelujaksolla, ja unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla lisääntyi vain 5 prosenttia. Näin ollen unionin tuotannonala menetti markkinaosuudestaan 17 prosenttia, toisin kuin Kiinasta tuleva tuonti, jonka markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 93 prosenttia.

         4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

   4.4.3.1   Luottamuksellisuus

               (102)

               Unionin tuotannonalaa koskeva otos muodostuu neljästä yrityksestä, jotka kuuluvat kahteen eri ryhmään. Näin ollen luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä mikrotaloudelliset indikaattorit esitetään jäljempänä indeksoituina. Indeksit perustuvat vuoteen 2013, jonka arvo on 100. Jos kuitenkin vuoden 2013 luku on negatiivinen, vuoden 2013 arvo on – 100.

         4.4.3.2   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (103)

               Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10

                  Myyntihinnat unionissa

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Myyntihinta (euroa/tonni)

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              82

                           Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni)

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              93

                              86

                              80

                              Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

               (104)

               Edellä olevasta taulukosta käy ilmi yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin vapailla markkinoilla verrattuna niitä vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat laskivat tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Lisäksi myyntihinnat olivat tarkastelujaksolla keskimäärin alemmat kuin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset.

               (105)

               Rajoittaakseen markkinaosuuden menetystä unionin tuottajien oli seurattava laskevaa hintakehitystä ja alennettava hintojaan huomattavasti. Tuotantokustannusten pieneneminen selittyy toisaalta pääasiassa raaka-aineiden hintojen laskulla. Mikäli Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin myyntihinnat eivät olisi painaneet hintoja alaspäin, raaka-ainekustannusten vähenemisen myötä unionin tuotannonala olisi voinut palauttaa kannattavuuden.

               (106)

               Useimpien otokseen valittujen tuottajien kytkösmarkkinoille tarkoitettu korroosionkestävä teräs siirrettiin saman talousyksikön sisällä, eikä laskuja sen vuoksi laadittu. Loppuosa myytiin siirtohinnoin eri hintapolitiikan mukaisesti. Näin ollen sisäisen käytön hintojen kehityksestä ei voitu tehdä merkityksellisiä päätelmiä.

               (107)

               Yksi asianomainen osapuoli väitti, että kuumasinkitettyjen tuotteiden myyntihinnat käytännössä kaksinkertaistuivat helmikuun 2016 ja maaliskuun 2017 välillä, eikä vahinkoa sen vuoksi aiheutunut. Tämän hinnannousun väitettiin tarkoittavan unionin tuotannonalan voittomarginaalin automaattista kasvua positiivisiin lukuihin.

               (108)

               Väitteelle ei saatu tukea tutkimuksessa, sillä väite koski useita eri tuotteita, joista suuri osa ei ole tarkasteltavana olevia tuotteita. Lisäksi kyseisen väitteen tueksi esitettyyn näyttöön sisältyi 6 kuukauden ajanjakso, joka ei ole osa tutkimusajanjaksoa, eikä esitettyä hintavertailua pidetty tämän tutkimuksen kannalta asianmukaisena, koska se ei ollut riittävän yksityiskohtainen esimerkiksi raaka-ainekustannusten ja kannattavuuteen kohdistuvien vaikutusten osalta.

         4.4.3.3   Työvoimakustannukset

               (109)

               Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 11

                  Keskimääräiset työvoimakustannukset kokopäiväistä työntekijää kohti

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset kokopäiväistä työntekijää kohti (euroa)

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              107

                              116

                              102

                              Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

               (110)

               Keskimääräinen palkka työntekijää kohden nousi tarkastelujaksolla 2 prosenttia. Työllisyystaso laski hiukan (ks. taulukko 8). Nämä kehityssuuntaukset osoittavat, että tuotannonala piti työvoimakustannuksensa kurissa, vaikka sillä oli ollut sen suhteen vaikeuksia vuonna 2014 ja erityisesti vuonna 2015.

         4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (111)

               Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 12

                  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                              Indeksi (2013 = – 100)

                              – 100

                              – 78

                              – 60

                              – 21

                           Kassavirta (euroa)

                              Indeksi (2013 = – 100)

                              – 100

                              – 101

                              – 4

                              – 15

                           Investoinnit (euroa)

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              136

                              280

                              210

                           Investointien tuotto (%)

                              Indeksi (2013 = – 100)

                              – 100

                              – 68

                              – 45

                              – 36

                              Lähde: otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

               (112)

               Komissio määritti unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettotappion ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

               (113)

               Kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan, mikä osoittaa, että unionin tuotannonalan tilanne oli heikko. Vaikka markkinatilanteen hienoinen paraneminen pienensi tappioita, kannattavuusasteen katsottiin olevan kestämätön koko tarkastelujakson ajan.

               (114)

               Markkinatilanne oli ihanteellinen kannattavuuden palauttamisen kannalta, kun raaka-ainekustannukset laskivat huomattavasti. Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama hintojen alentamispaine kuitenkin pakotti unionin tuotannonalan laskemaan hintansa tasolle, joka ainoastaan pienensi tappioita, ei poistanut niitä.

               (115)

               Vuoden 2013 tappiot liittyvät osittain Euroopan velkakriisiin ja sitä seuranneeseen talouskriisiin. On kuitenkaan selvää, että unionin tuotannonala ei kyennyt kääntämään tilannetta kannattavaksi tai hyötymään (riittävästi) Euroopan talouden hitaasta elpymisestä.

               (116)

               Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehityssuuntaus myötäili liikevaihdon tuoton kehitystä eli hienoisesta paranemisesta huolimatta se oli negatiivinen koko jakson ajan. Myös investointien tuoton kehitys oli samansuuntainen.

               (117)

               Tästä huolimatta unionin tuotannonala jatkoi investoimista tarkastelujaksolla. Tuotoksen lisäämisen sijaan investoinneilla pyrittiin ylläpitämään tehokkuutta ja tuottavuutta.

               (118)

               Vaikka otokseen valitut unionin tuottajat kuuluivat isoihin kansainvälisiin ryhmiin, ne väittivät, että niiden mahdollisuudet saada rahoitusta ryhmän varoista heikkeni. Tarkastelujaksolla investoinnit joka tapauksessa lisääntyivät.

         4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (119)

               Unionin tuotannonalan tilanne oli heikko koko tarkastelujakson ajan. Tämä koskee sekä kytkösmarkkinoita että vapaita markkinoita. Kytkösmarkkinoiden osuus koko myyntimäärästä oli tutkimusajanjaksolla noin 25 prosenttia.

               (120)

               Vapailla markkinoilla unionin tuotannonalan tilanne oli tutkimusajanjaksolla huonompi kuin vuonna 2013. Vaikka tilanne parani hiukan tuotanto- ja myyntimäärien osalta, unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni 17 prosenttia. Liikevaihdon tuoton, investointien tuoton ja kassavirran suorituskykyindikaattorit olivat negatiivisia koko tarkastelujakson ajan, ja vaikka ne paranivatkin, kehitys ei ollut riittävän voimakas Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman hintojen alentamispaineen vuoksi. Toimet tehokkuuden parantamiseksi eli työntekijöiden vähentäminen, tuottavuuden ja kapasiteetin käyttöasteen lisääminen sekä tuotantokustannusten kurissa pitäminen eivät muuttaneet tätä kehitystä.

               (121)

               Yksi asianomainen osapuoli huomautti, että valituksessa esitettyjen tietojen perusteella tietyt vahinkoindikaattorit eivät osoittaneet, että vahinkoa olisi aiheutunut. Tällaisia tekijöitä ovat esimerkiksi myyntimäärä, kapasiteetin käyttöaste, työllisyys ja varastot. Tämän tutkimuksen kuluessa kehitystä tarkasteltiin tarkistettujen tietojen perusteella. Monet indikaattorit, myös jotkin edellä olevassa väitteessä mainitut, tosiaankin osoittivat positiivista kehitystä. Koska vapaat markkinat kasvoivat 27 prosenttia (ks. taulukko 2), on selvää, että joidenkin indikaattoreiden mukaan tilanne oli muuttumassa positiiviseksi. Unionin tuotannonalan tilanteen analyysissä ja näissä päätelmissä esitetyistä syistä tällaisen positiivisen kehityksen lisäksi on kuitenkin otettava huomioon merkittävämmät negatiiviset kehityssuuntaukset (esimerkiksi markkinaosuus ja myyntihinta) ja negatiivinen tulos. Kun kyseisiä indikaattoreita tarkastellaan oikeassa ympäristössä eli yhdessä muiden vahinkoindikaattoreiden kanssa, on selvää, että unionin tuotannonalalle aiheutui vahinkoa.

               (122)

               Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että unionin tuotannonalalle – sekä sen kahdelle segmentille erikseen että koko tuotannonalalle yhdessä – aiheutui tarkastelujaksolla merkittävää vahinkoa.

         5.   SYY-YHTEYS

               (123)

               Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Lisäksi komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat kolmansista maista tuleva tuonti ja unionin tuottajien vientimyynti.

         5.1   Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset

               (124)

               Kuten edellä todetaan, Kiinasta tuleva tuonti kasvoi 146 prosenttia tarkastelujaksolla. Tuonnin hinta laski 22 prosenttia tonnia kohti, mikä ylitti jopa raaka-ainehintojen laskun (20 %). Lisäksi tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (17–28 %). Koska korroosionkestävä teräs on erittäin hintaherkkä hyödyke, tällaiset marginaalit ovat huomattavat, ja ne ovat aiheuttaneet unionin tuotannonalalle merkittävää vahinkoa.

               (125)

               Tästä syystä tarkastelujaksolla ainoastaan kiinalaiset tuottajat pystyivät hyödyntämään markkinoiden 27 prosentin kasvun. Niiden markkinaosuus kasvoi 11,7–22,7 prosenttia, kun taas unionin tuotannonalan myyntimäärä kasvoi vain 5 prosenttia ja sen markkinaosuus laski 78,8 prosentista 65,2 prosenttiin.

               (126)

               Tarkastelujakson suotuisista markkinaolosuhteista huolimatta raaka-ainehintojen laskiessa ja kulutuksen kasvaessa unionin tuotannonala pysyi koko jakson ajan tappiollisena, mikä johtui Kiinasta tulevan tuonnin kasvavasta määrästä ja sen aiheuttamasta hintapaineesta.

               (127)

               Kiinan talouden toiminnan asteittainen hidastuminen ja asiakirjoista ilmenevä Kiinan terästeollisuuden erittäin merkittävä ylikapasiteetti ovat pakottaneet kiinalaisia teräksen tuottajia suuntaamaan ylituotantonsa vientimarkkinoille, jolloin unionin markkinat ovat houkutteleva vientikohde.

               (128)

               Edellä esitetyn perusteella päätellään, että unionin tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtui polkumyynnillä tulevasta tuonnista.

         5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

   5.2.1   Tuonti kolmansista maista

               (129)

               Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 13

                  Muista maista tulevan tuonnin määrä (tonnia), CIF-hinta/tonnia ja markkinaosuus

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Kolmansista maista tulevan tuonnin määrä

                           716 694

                           684 661

                           909 981

                           1 161 380

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              96

                              127

                              162

                           CIF-hinnat (euroa/tonni)

                           698

                           701

                           641

                           572

                           Markkinaosuus (%)

                           9,5

                           8,9

                           10,8

                           12,1

                           Korean tasavallasta tulevan tuonnin määrä

                           344 542

                           406 685

                           530 377

                           579 712

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              118

                              154

                              168

                           CIF-hinnat (euroa/tonni)

                           716

                           718

                           665

                           610

                           Markkinaosuus (%)

                           4,6

                           5,3

                           6,3

                           6,0

                           Intiasta tulevan tuonnin määrä

                           81 489

                           42 301

                           61 739

                           157 212

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              52

                              76

                              193

                           CIF-hinnat (euroa/tonni)

                           627

                           696

                           550

                           471

                           Markkinaosuus (%)

                           1,1

                           0,6

                           0,7

                           1,6

                           Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä

                           290 663

                           235 676

                           317 866

                           424 457

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              81

                              109

                              146

                           CIF-hinnat (euroa/tonni)

                           698

                           673

                           618

                           556

                           Markkinaosuus (%)

                           3,8

                           3,1

                           3,8

                           4,4

                              Lähde: Eurostat

               (130)

               Kiinasta tuleva tuonti muodosti 65 prosenttia kaikesta unioniin tulevasta tuonnista. Muualta tuleva tuonti (ks. taulukko 13) kasvoi tarkastelujaksolla 33 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 9,5 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 12,1 prosenttiin.

               (131)

               Tarkastelujakson aikana tuonti Korean tasavallasta kasvoi 68 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 4,6 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 6,0 prosenttiin.

               (132)

               Tarkastelujakson aikana tuonti Intiasta kasvoi 93 prosenttia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus nousi 1,1 prosentista vuonna 2013 tutkimusajanjakson 1,6 prosenttiin.

               (133)

               Koska määrät olivat kasvaneet, komissio tutki, oliko näistä maista tuleva tuonti vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. Taulukossa 13 esitetyt Eurostatin tiedot osoittavat, että vaikka Koreasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, sen CIF-hinnat olivat huomattavasti Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintoja korkeammat. Myös Intiasta tulevan tuonnin hinnat olivat Kiinan tuontihintoja korkeammat, ja sen markkinaosuus oli kunakin vuonna alle 2 prosenttia. Myöskään muista kolmansista maista tuleva tuonti ei aiheuttanut vahinkoa, koska sen hinnat olivat huomattavasti Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan hintoja korkeammat.

               (134)

               Sen vuoksi katsottiin, että tarkasteltiinpa kolmansista maista tulevaa tuontia yksittäin tai erikseen, sillä ei ollut merkittävää vaikutusta unionin tuotannonalaan eikä se missään tapauksessa poistanut Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy-yhteyttä.

         5.2.2   Unionin tuotannonalan vientimyynti

               (135)

               Unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 14

                  Vientitoiminta

                           2013

                           2014

                           2015

                           Tutkimusajanjakso

                           Vientimäärä

                           662 224

                           770 547

                           678 823

                           570 471

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              116

                              103

                              86

                           Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) etuyhteydettömille osapuolille

                           545

                           547

                           508

                           477

                              Indeksi (2013 = 100)

                              100

                              100

                              93

                              88

                              Lähde: Euroferin ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset

               (136)

               Viennin määrä laski vuoden 2013 ja tutkimusajanjakson välillä 14 prosenttia. Hinnat laskivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia, mikä johtui raaka-ainehintojen laskusta.

               (137)

               Koska vientitoiminnan osuus tuotannosta oli kuitenkin vain 6 prosenttia ja koska sen hinnat laskivat vähemmän kuin unionin markkinoiden hinnat, komissio katsoi, että unionin tuotannonalan vientitoiminta ei vaikuttanut merkittävästi sille aiheutuneeseen vahinkoon.

         5.3   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

               (138)

               Unionin tuottajille aiheutuneen vahingon ja asianomaisesta maasta tulevan polkumyyntituonnin välille vahvistettiin alustavasti syy-yhteys.

               (139)

               Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muiden yksilöityjen tekijöiden, kuten kolmansista maista tulevan tuonnin ja unionin tuottajien vientimyynnin, ei alustavasti edes yhdessä tarkasteltuna havaittu poistavan syy-yhteyttä. Kolmansista maista tulevalla tuonnilla on saattanut olla vähäinen vaikutus vahinkoon, mutta sen vaikutus ei missään tapauksessa olisi ollut näin merkittävä. Myyntihinnat eivät olisi laskeneet niin alhaiselle tasolle ja kannattavuus olisi ollut parempi.

               (140)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli tässä vaiheessa, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä oli asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti, eivätkä muut tekijät, tarkasteltuina yksin tai yhdessä, poistaneet syy-yhteyttä.

         6.   UNIONIN ETU

               (141)

               Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta toimenpiteiden käyttöönoton unionin edun vastaiseksi tässä tapauksessa siitä huolimatta, että vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin esiintyminen on todettu. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

         6.1   Unionin tuotannonalan etu

               (142)

               Unionin tuotannonala on sijoittautunut ainakin 15 jäsenvaltioon, ja korroosionkestävän teräksen tuotanto työllistää yli 8 000 työntekijää.

               (143)

               Tutkimuksessa toimi yhteistyössä 16 tuottajaa. Yksikään tiedossa olevista tuottajista ei vastustanut tutkimuksen vireillepanoa. Kuten edellä vahinkoindikaattoreiden analyysissä osoitetaan, koko unionin tuotannonalan tilanne parani mutta ei niin paljon kuin olisi voinut odottaa, koska polkumyynnillä tapahtunut tuonti vaikutti siihen kielteisesti.

               (144)

               Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton odotetaan palauttavan tasapuoliset kilpailuedellytykset unionin markkinoille, pysäyttävän hintojen laskun ja antavan unionin tuotannonalalle mahdollisuuden nostaa hintojaan. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan kannattavuus paranisi tasolle, jota pidetään välttämättömänä tällä pääomavaltaisella tuotannonalalla. Unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista.

               (145)

               Vaikka monet määriin liittyvät indikaattorit, kuten tuotanto- ja myyntimäärät, vaikuttavat positiivisilta, unionin tuotannonalan tilanne ei parantunut kysynnän kasvun tahtiin. Tämä viittaa siihen, että unionin tuotannonala ei pystynyt hyötymään unionin markkinoiden elpymisestä samalla tavalla kuin se olisi hyötynyt siitä ilman Kiinasta polkumyynnillä tulevaa tuontia. Otokseen kuuluneiden unionin tuottajien taloudelliseen tulokseen liittyvät indikaattorit, kuten kannattavuus ja investointien tuotto, olivat erityisen negatiivisia. Tämän vuoksi on tärkeää, että hinnat palautetaan tasolle, jolla ne olisivat ilman polkumyyntiä, tai ainakin vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, jotta kaikki tuottajat voivat toimia unionin markkinoilla tasapuolisissa toimintaolosuhteissa. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on erittäin todennäköistä, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenee edelleen. Korroosionkestävän teräksen osa-alueen heikko tulos vaikuttaisi monien unionin tuottajien alku- (orgaanisella aineella pinnoitetut tuotteet) ja jatkojalostukseen (kuumavalssatut kelat), koska näiden osa-alueiden kapasiteetin käyttö liittyy tiiviisti tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon. Vaikutukset ulottuisivat myös muihin kuumasinkitettyihin tuotteisiin esimerkiksi autoteollisuudessa.

               (146)

               Kuumasinkitetyt tuotteet ovat tyypillisesti tuotteita, joiden myynti on noin 10 prosenttia teräksentuotantolaitosten myynnistä. Tosiasiallinen luku vaihtelee tuottajan mukaan. Kyseiset tuotteet ovat kuitenkin arvonlisäketjun loppupäässä. Unionin terästeollisuuden tavoitteena on maksimoida korkean lisäarvon tuotteiden myynti, sillä niistä saatava keskimääräinen voittomarginaali on perinteisesti suurempi, ja globaalisti yrityksiä, jotka pystyvät kilpailemaan tällä saralla, on vähemmän. Näin ollen se, että tarkastelujaksolla ei saavutettu voittoa, osoittaa, että unionin tuotannonalan tavoitteet ja tulevaisuudennäkymät ovat vaarantumassa.

               (147)

               Sen vuoksi päätellään alustavasti, että polkumyyntitullien käyttöönotto olisi unionin tuotannonalan edun mukaista. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden toipua havaitun vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista.

         6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

               (148)

               Kuten edellä 15 kappaleessa todetaan, kyselyyn vastasi vain yksi tuoja. Kyseinen tuoja oli osa yritysryhmää, joka käytti tarkasteltavana olevaa tuotetta rakennusteollisuudessa käytettävien tuotteiden valmistukseen. Muita tuojia ja käyttäjiä ilmoittautui asianomaisina osapuolina. Myös tuojien järjestö esitti tutkimukseen liittyviä huomautuksia.

               (149)

               Yhteistyössä toiminut tuoja/käyttäjä ilmoitti tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavan merkittävän osan sen tuotantokustannuksista ja pelkäävänsä, että tullien käyttöönotto nostaa kustannuksia. Vaikka tutkimuksessa todettiinkin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella on merkitystä kustannusten kannalta, olisi huomattava, että sitä voi hankkia myös muista lähteistä ja että tuoja itse asiassa tekeekin jo näin, mikä tarkoittaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei pitäisi olla valtavaa vaikusta sen kustannuksiin ja kilpailukykyyn.

               (150)

               Tosiasiallisesti ei ole mitään näyttöä siitä, että tuojat ja teräspalvelukeskukset eivät pystyisi siirtämään hintojen korotuksia asiakkailleen. Ne voivat myöskin tuoda tuotetta muista maista, joita tämä tutkimus ei koske.

               (151)

               Tuojia edustava järjestö väitti, että riittämättömän kapasiteetin vuoksi unionin tuotannonala ei aina pysty toimittamaan tarkasteltavana olevaa tuotetta sen jäsenille. Väitettä ei perusteltu. Koska järjestö ei esittänyt mitään näyttöä väitteensä tueksi ja koska unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste ei tarkastelujaksolla ylittänyt 80:tä prosenttia (ks. taulukko 5), komissio ei pitänyt väitettä perusteltuna.

               (152)

               Toinen asianomainen osapuoli totesi, että yhdellä unionin tuottajalla oli toimitusvaikeuksia ”leikkausten” vuoksi. Tämä koski kuitenkin vain yhden unionin tuottajan ongelmaa eikä siten edusta koko tuotannonalan toimitustilannetta. Vaikka tilanne olisi kyseisenä ajankohtana ollutkin mainitunlainen, vaihtoehtoisia toimituslähteitä oli olemassa, eikä asiakirja-aineistossa mikään viittaa siihen, että saatavuus olisi ollut yleinen ongelma tuojille ja kauppiaille. Lisäksi yksi syy siihen, että unionin tuottajilla on ongelmia, liittyy polkumyynnillä muun muassa Kiinasta tulevaan terästuotteiden tuontiin, kuten tässä tutkimuksessa todetaan.

               (153)

               Korroosionkestävän teräksen tärkeimpiä loppukäyttäjiä ovat paitsi rakennusteollisuus (erilaiset verhoukseen tarkoitetut rakennusmateriaalit) myös teollisuudenalat, joissa käytetään/valmistetaan kodinkoneita, syväveto- ja kuviointiprosesseja ja pieniä hitsattuja putkia. Kuten edellä todetaan, ainoastaan yksi käyttäjä teki tutkimuksessa yhteistyötä.

               (154)

               Vaikka toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttaisi negatiivisesti joihinkin käyttäjiin hankintahinnan nousun myötä, asiakirja-aineistossa mikään ei viittaa siihen, että vaikutus käyttäjien kannattavuuteen olisi suhteettoman suuri tai että käyttöönotto tarkoittaisi merkittävien teollisuusryhmien uudelleen sijoittamista. Ehdotettujen tullien tasoa ei voida myöskään pitää kohtuuttomana.

               (155)

               On syytä huomata, että tullien tarkoituksena on turvata jatkuvat toimitukset jakelijoille ja niiden asiakkaille. Ilman tulleja joidenkin unionissa toimivien korroosionkestävän teräksen tuottajien olisi ehkä lopetettava korroosionkestävän teräksen tuotantoon liittyvä toimintansa tai vähennettävä sitä, jolloin monien unionin käyttäjien toimituslähteiden määrä vähenisi. Toimenpiteiden taso johtaa tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mutta tuonti asianomaisesta maasta ja muista lähteistä (oikeudenmukaisin hinnoin) on edelleen mahdollista.

               (156)

               Edellä esitetyn perusteella päätellään alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia unionin tuojien ja käyttäjien etuun.

         6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

               (157)

               Edellä esitetyn perusteella katsotaan alustavasti, että toimenpiteiden käyttöönotto myötävaikuttaisi unionin tuotannonalan elpymiseen ja kohottaisi hintoja, mikä mahdollistaisi koko tuotannonalan kannattavuuden palauttamisen. Korkean lisäarvon tuotteiden osa-alue on merkittävä osa unionin terästeollisuuden strategiaa ja sen tulevaisuuden näkymiä ja vaurastumista.

               (158)

               Toimenpiteiden vaikutusta niihin muutamaan muuhun unionissa toimivaan osapuoleen, jotka ilmoittautuivat, ei voida pitää huomattavana. Tutkimuksesta ei käy ilmi, että mahdolliset vaikutukset muihin toimijoihin (jotka eivät ilmoittautuneet) olisivat suuremmat kuin niiden positiiviset vaikutukset unionin tuotannonalaan. Toimenpiteitä pidetään suotuisina varhaisemman jalostusasteen teollisuudelle, kuten raaka-ainetoimittajille ja koneiden valmistajille, jotka eivät toimita (tai toimittavat vain jossain määrin) asianomaisen maan tuottajille.

               (159)

               Ehdotetun tasoisten toimenpiteiden käyttöönotolla on vain vähäinen vaikutus toimitusketjun hintoihin ja käyttäjien toimintaan. Toimenpiteiden taso johtaa tasapuolisiin toimintaedellytyksiin, mutta tuonti asianomaisesta maasta oikeudenmukaisin hinnoin on edelleen mahdollista. Tuojat pystyvät siirtämään hintojen korotuksen asiakkailleen tai vaihtamaan toimituslähdettä.

               (160)

               Kaiken kaikkiaan komissio katsoo tutkimuksen tässä vaiheessa, ettei ole pakottavia syitä todeta, ettei ole unionin edun mukaista ottaa käyttöön väliaikaisia toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevan korroosionkestävän teräksen tuonnissa.

         7.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET

               (161)

               Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi unionin tuotannonalalle enempää vahinkoa.

         7.1   Vahingon korjaava taso (vahinkomarginaali)

               (162)

               Toimenpiteiden tason määrittämiseksi komissio määritti ensin unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän.

               (163)

               Vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa ja saamaan samankaltaisen tuotteen myynnistä unionin markkinoilla sellaisen voiton (ennen veroja), jonka tällainen tuotannonala voisi kohtuudella saada tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta.

               (164)

               Määrittääkseen tavoitevoiton komissio otti huomioon etuyhteydettömässä myynnissä saadut voitot, joita käytetään vahingon korjaavan tason määrittämiseen. Komissio totesi, että unionin tuotannonalan kannattavuus oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan. Koko jakson ajan unionin markkinoille virtasi huomattava määrä halpatuontia Kiinasta. Sen vuoksi komissio katsoi, että tavoitevoittoa ei voida määritellä tarkastelujakson perusteella. Valituksessaan valituksen tekijä pyysi komissiota käyttämään kohtuullisena vahinkoa aiheuttamattomana voittomarginaalina vähintään 10:tä prosenttia liikevaihdosta. Väitettä arvioidessaan komissio teki otokseen valituista unionin tuottajista kannattavuusanalyysin kymmenen vuoden ajalta voidakseen määrittää, millainen voiton taso oli saavutettu silloin, kun polkumyyntiä ei esiintynyt. Komissio totesi, että viimeksi voittoa saavutettiin 7,4 prosenttia vuonna 2008. Tästä komissio päätteli, että asianmukaisin tavoitevoitto olisi vuonna 2008 tosiasiallisesti saavutettu voitto.

               (165)

               Näin ollen komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan lisäämällä edellä mainitun 7,4 prosentin voittomarginaalin otokseen valittujen unionin tuottajien tutkimusajanjakson aikaisiin tuotantokustannuksiin.

               (166)

               Sen jälkeen komissio määritti vahingon korjaavan tason vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä asianomaisen maan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa, jota oikaistiin asianmukaisesti tuontikustannusten ja tullien huomioon ottamiseksi, otokseen kuuluneiden unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hinnanero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta.

         7.2   Väliaikaiset toimenpiteet

               (167)

               Asianomaisesta maasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyyntitoimenpiteet perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa säädetyn alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Komissio vertasi vahinkomarginaaleja ja polkumyyntimarginaaleja. Tullien määrä olisi asetettava polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisiksi.

               (168)

               Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                           Yritys

                           Polkumyyntimarginaali (%)

                           Vahinkomarginaali (%)

                           Väliaikainen polkumyyntitulli (%)

                              HBIS:

                                       —

                                       Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

                                       —

                                       Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                                       —

                                       Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

                                       —

                                       Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

                           61,2

                           23,5

                           23,5

                              Shougang-ryhmä:

                                       —

                                       Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

                                       —

                                       Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

                           46,2

                           17,2

                           17,2

                              Shagang-ryhmä:

                                       —

                                       Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

                                       —

                                       Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

                           56,7

                           28,5

                           28,5

                           Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

                           57,4

                           23,4

                           23,4

                           Kaikki muut yritykset

                           61,2

                           28,5

                           28,5

               (169)

               Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

               (170)

               Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (6). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva ilmoitus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (171)

               Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä 1 artiklan 3 kohdassa asetetut vaatimukset. Tuontiin, jonka mukana ei ole tällaista laskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

               (172)

               Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöhön osallistumattomiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

         8.   KIRJAAMINEN

               (173)

               Kuten (3) kappaleessa mainitaan, komissio asetti Kiinasta peräisin olevan ja Kiinasta lähetetyn tarkasteltavana olevan tuotteen kirjaamisvelvoitteen alaiseksi täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/1238. Tämä tehtiin perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan mukaista polkumyyntitoimenpiteiden mahdollista taannehtivaa soveltamista varten. Menettelyn tässä vaiheessa ei voida tehdä päätöstä mahdollisesta polkumyyntitoimenpiteiden takautuvasta soveltamisesta.

         9.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

               (174)

               Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään tulemista komission ja/tai kuulemismenettelystä kauppaan liittyvissä menettelyissä vastaavan neuvonantajan kuulemaksi vahvistetussa määräajassa.

               (175)

               Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli seuraavien tuotteiden tuonnissa: raudasta tai seosteräksestä tai seostamattomasta teräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, jotka on alumiinitiivistetty, pinnoitettu kuumasinkityksellä sinkillä ja/tai alumiinilla, ei muilla metalleilla, ja passivoitu kemiallisesti ja jotka sisältävät vähintään 0,015 mutta enintään 0,170 painoprosenttia hiiltä, vähintään 0,015 mutta enintään 0,100 painoprosenttia alumiinia, enintään 0,045 painoprosenttia niobiumia, enintään 0,010 painoprosenttia titaania ja enintään 0,010 painoprosenttia vanadiumia ja jotka ovat keloina, määrämittaan leikattuina levyinä ja kapeana nauhana.
   Tutkimukseen eivät sisälly seuraavat tuotteet:

               —

               ruostumatonta terästä, piiseosteista sähköteknistä terästä ja pikaterästä olevat tuotteet,

               —

               ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut tai kylmävalssatut tuotteet.

         Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7210 41 00, ex 7210 49 00, ex 7210 61 00, ex 7210 69 00, ex 7212 30 00, ex 7212 50 61, ex 7212 50 69, ex 7225 92 00, ex 7225 99 00, ex 7226 99 30 ja ex 7226 99 70 (Taric-koodit: 7210410020, 7210490020, 7210610020, 7210690020, 7212300020, 7212506120, 7212506920, 7225920020, 7225990022, 7225990035, 7225990092, 7226993010, 7226997094).
   2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

               Yritys

               Väliaikainen tulli (%)

               Taric-lisäkoodi

               Hesteel Co., Ltd. Handan Branch

               23,5

               C227

               Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

               23,5

               C158

               Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch

               23,5

               C159

               Tangshan Iron & Steel Group High Strength Automotive Strip Co., Ltd.

               23,5

               C228

               Beijing Shougang Cold Rolling Co., Ltd.

               17,2

               C229

               Shougang Jingtang United Iron and Steel Co., Ltd.

               17,2

               C164

               Zhangjiagang Shagang Dongshin Galvanized Steel Sheet Co., Ltd.

               28,5

               C230

               Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

               28,5

               C112

               Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

               23,4

               C231

               Kaikki muut yritykset

               28,5

               C999

         3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen tullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
   4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.
   5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia asiaankuuluvia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   1.   Asianomaiset osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta

               a)

               pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin,

               b)

               toimittaa kirjalliset huomatuksensa komissiolle ja

               c)

               pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

         2.   Asetuksen (EU) 2016/1036 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut osapuolet voivat 25 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta esittää väliaikaisten toimenpiteiden soveltamista koskevia huomautuksia.
   3 artikla
   1.   Tulliviranomaiset velvoitetaan lopettamaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1238 1 artiklan mukaisesti tapahtuva tuonnin kirjaaminen.
   2.   Kerätyt tiedot tuotteista, jotka tuotiin maahan enintään 90 päivää ennen tämän asetuksen voimaantuloa, on säilytettävä mahdollisten lopullisten toimenpiteiden voimaantuloon tai tämän menettelyn päättämiseen asti.
   4 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 9 päivänä elokuuta 2017.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  EUVL C 459, 9.12.2016, s. 17.

      (3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1238, annettu 7 päivänä heinäkuuta 2017, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuonnin kirjaamisesta (EUVL L 177, 8.7.2017, s. 39).

      (4)  Komission päätös 2009/106/EY, tehty 6 päivänä helmikuuta 2009, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen metallilla kuumakastamalla pinnoitettujen rautaa tai terästä olevien levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä (EUVL L 38, 7.2.2009, s. 34).

      (5)  Unionin yleinen tuomioistuin hyväksyi menetelmän 16. joulukuuta 2011 asiassa T-423/09, Dashiqiao v neuvosto, antamassaan tuomiossa (ECLI:EU:T:2011:764, 34–50 kohta).

      (6)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

      LIITE

         OTOKSEN ULKOPUOLISET YHTEISTYÖSSÄ TOIMINEET VIENTIÄ HARJOITTAVAT TUOTTAJAT

         TARIC-LISÄKOODI C231

                  Maanshan Iron & Steel Co., Ltd.

                  Maanshan, Anhui

                  Angang Steel Company Limited

                  Anshan, Liaoning

                  TKAS Auto Steel Company Ltd.

                  Dalian, Liaoning

                  JiangYin ZongCheng Steel CO., Ltd.

                  Jiangyin, Jiangsu

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  Benxi, Liaoning

                  BX STEEL POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd.

                  Benxi, Liaoning

                  Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

                  Wuhan, Hubei

                  Shandong Kerui Steel Plate Co., Ltd.

                  Binzhou, Shandong

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co. Ltd.

                  Baotou, Inner Mongolia

                  Hunan Valin Liangang Steel Sheet Co., Ltd.

                  Loudi, Hunan

                  Shandong Huifu Color Steel Co., Ltd.

                  Linyi, Shadong

                  Fujian Kaijing Greentech Material Co., Ltd.

                  Longhai, Fujian

                  Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                  Shanghai

                  Baosteel Zhanjiang Iron & Steel Co., Ltd.

                  Zhanjiang, Guandong

                  Yieh Phui (China) Technomaterial Co.

                  Changshu, Jiangsu

                  Rizhao Baohua New Materials Co., Ltd.

                  Rizhao, Shandong

                  Jiangsu Gangzheng Steel Sheet Science and Technology Co., Ltd.

                  Nantong, Jiangsu