title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1201, annettu 14 päivänä elokuuta 2020, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi

text:
                  17.8.2020

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 269/2

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2020/1201,
         annettu 14 päivänä elokuuta 2020,
         toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon kasvintuhoojien vastaisista suojatoimenpiteistä, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 228/2013, (EU) N:o 652/2014 ja (EU) N:o 1143/2014 muuttamisesta sekä neuvoston direktiivien 69/464/ETY, 74/647/ETY, 93/85/ETY, 98/57/EY, 2000/29/EY, 2006/91/EY ja 2007/33/EY kumoamisesta 26 päivänä lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 (1) ja erityisesti sen 28 artiklan 1 ja 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Komission täytäntöönpanopäätöstä (EU) 2015/789 (2) on sovellettu toukokuusta 2015 lähtien, jotta voitaisiin estää Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin, jäljempänä ’täsmennetty tuhooja’, kulkeutuminen unioniin ja leviäminen siellä edelleen. Kyseistä täytäntöönpanopäätöstä on päivitetty useita kertoja käytettäväksi tulleen tieteellisen ja teknisen näytön huomioon ottamiseksi.

                     (2)

                     Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, julkaisi 15 päivänä toukokuuta 2019 täsmennetyn tuhoojan kasvien terveydelle aiheuttamaa riskiä unionin alueella koskevan uuden tieteellisen lausunnon (3), jossa käsitellään täsmennetyn tuhoojan mahdollista asettumista, sen leviämistä suppealle ja laajalle alueelle, oireettoman ajanjakson pituutta ja täsmennetyn tuhoojan vaikutuksia, sekä ajantasaistetut riskinvähentämisvaihtoehdot. Elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisi 15 päivänä toukokuuta 2019 tieteellisen raportin (4), joka koskee täsmennetyn tuhoojan torjumiseksi in planta toteutettavien toimenpiteiden tehokkuutta ja jossa vahvistetaan aiemmin todetun mukaisesti, että nykyisin ei ole käytettävissä torjuntatoimenpiteitä, joilla voitaisiin poistaa täsmennetty tuhooja tartunnan saaneesta kasvista avomaaolosuhteissa. Elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisi 25 päivänä kesäkuuta 2019 täsmennettyä tuhoojaa koskevan tuhoojavalvontakortin (5), jossa annetaan lisätietoja kohdennetumpien seurantatoimien varmistamiseksi. Elintarviketurvallisuusviranomainen päivitti 28 päivänä huhtikuuta 2020 tietokannan kasvilajeista, joissa on havaittu täsmennetyn tuhoojan tartuntaa eri puolilla maailmaa (6). Lisäksi elintarviketurvallisuusviranomainen julkaisi 8 päivänä kesäkuuta 2020Xylella fastidiosa -organismia koskevien tilastollisesti luotettavien ja riskiperusteisten kartoitusten ohjeet (”Guidelines for statistically sound and risk-based surveys of Xylella fastidiosa”) (7), joiden avulla jäsenvaltiot pystyvät toteuttamaan säädetyn luottamustason ja ehdotetun oletetun esiintyvyyden ja valmistelemaan rajatuilla alueilla ja niiden ulkopuolella toteutettavat kartoitustoimet unionin alueella.

                     (3)

                     Viimeaikainen tieteellinen kehitys, komission asianomaisissa jäsenvaltioissa tekemien tarkastusten tulokset ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/789 soveltamisesta saadut kokemukset osoittavat, että kyseisiä toimenpiteitä on tarpeen päivittää, jotta voidaan varmistaa täsmennetyn tuhoojan kohdennetumpi torjunta unionin alueella.

                     (4)

                     Selkeyden vuoksi isäntäkasvien määritelmän olisi viitattava kaikkiin kasvilajeihin ja -sukuihin, joissa on havaittu täsmennetyn tuhoojan tartuntaa eri puolilla maailmaa, ja täsmennettyjen kasvien määritelmässä olisi viitattava ainoastaan niihin isäntäkasveihin, joissa on havaittu täsmennetyn tuhoojan jonkin tietyn alalajin tartuntaa. Tässä yhteydessä, ja tietyn oikeasuhteisuuden varmistamiseksi, joitakin tämän asetuksen mukaisia toimenpiteitä olisi sovellettava ainoastaan isäntäkasveihin ja toisia ainoastaan täsmennettyihin kasveihin.

                     (5)

                     Jotta voidaan varmistaa parempi yleiskuva täsmennetyn tuhoojan esiintymisestä, jäsenvaltioiden olisi tehostettava vuotuisia esiintymiskartoituksia viimeisimpien tieteellisten ja teknisten tietojen mukaisesti.

                     (6)

                     Jotta täsmennetty tuhooja voidaan hävittää ja estää sen leviäminen edelleen muualle unioniin, jäsenvaltioiden olisi määritettävä rajattuja alueita, jotka muodostuvat tartuntavyöhykkeestä ja puskurivyöhykkeestä, ja sovellettava hävittämistoimenpiteitä. Puskurivyöhykkeen leveyden olisi oltava oikeassa suhteessa riskitasoon ja vektorin leviämiskapasiteettiin.

                     (7)

                     Täsmennetyn tuhoojan yksittäisten esiintymisten tapauksessa ei kuitenkaan pitäisi vaatia rajatun alueen määrittämistä, jos täsmennetty tuhooja on kulkeutunut hiljattain ja voidaan hävittää niistä kasveista, joissa sitä on havaittu esiintyvän. Tämä lähestymistapa on oikeasuhteisin niin kauan, kuin asianomaisella alueella tehtyjen kartoitusten perusteella voidaan päätellä, että täsmennetty tuhooja ei ole asettautunut sinne.

                     (8)

                     On syytä todeta, että täsmennetyn tuhoojan hävittäminen ei tietyillä unionin alueilla enää ole mahdollista. Asianomaisten jäsenvaltioiden olisi sen vuoksi saatava soveltaa hävittämisen sijasta toimenpiteitä, joilla täsmennetyn tuhoojan leviämistä rajoitetaan kyseisillä alueilla. Näiden toimenpiteiden olisi oltava vähemmän tiukkoja kuin hävittämistoimenpiteiden, mutta niillä olisi varmistettava huolellinen kartoittaminen ja ennakoivammat varotoimet asianomaisilla puskurivyöhykkeillä ja tartuntavyöhykkeiden uloimmassa osassa, jotta voidaan estää täsmennetyn tuhoojan leviäminen muualle unionin alueella.

                     (9)

                     Jotta voidaan varmistaa tartunnan saaneiden kasvien poistaminen välittömästi ja estää täsmennetyn tuhoojan leviäminen muualle unionin alueelle, rajattujen alueiden seurantaa olisi suoritettava vuosittain sopivimpana ajankohtana. Seurantaa olisi kohdistettava myös rajatulla alueella esiintyviin vektoreihin, jotta voidaan määrittää riski vektorien aiheuttamasta leviämisestä ja arvioida vektoripopulaation torjumiseksi kaikissa sen kehitysvaiheissa sovellettavien kasvinsuojelutoimenpiteiden tehokkuutta.

                     (10)

                     Kokemus on vahvistanut uusimman tieteellisen näytön mukaisesti, että vektorien torjunta ja bakteeri-inokulaatin välitön poistaminen ovat avainasemassa pyrittäessä estämään täsmennetyn tuhoojan leviäminen edelleen unionin muille alueille. Siksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava ennen kasvien poistamista sekä pitkin vuotta asianmukaisten kasvinsuojelukäsittelyjen suorittaminen vektoripopulaation torjumiseksi sen kaikissa kehitysvaiheissa. Käsittelyihin olisi kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia käsittelyjä vektorien torjumiseksi, ja ensisijaisesti olisi käytettävä muita kuin kemiallisia ratkaisuja aina kun mahdollista.

                     (11)

                     Kasvilajit, joiden tiedetään olevan alttiita rajatulla alueella havaitulle täsmennetyn tuhoojan alalajille ja joita on kasvatettu ainakin osa niiden eliniästä kyseisellä rajatulla alueella tai joita on siirretty tällaisen alueen kautta, ovat todennäköisemmin saaneet täsmennetyn tuhoojan tartunnan. Siksi on oikeasuhteista vahvistaa unionissa siirtämistä koskevat erityisvaatimukset ainoastaan täsmennettyjen kasvien osalta. Lisäksi on oikeasuhteista soveltaa kyseisten kasvien siirtämiseen tartuntavyöhykkeillä tai tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille vähemmän tiukkoja vaatimuksia kuin niiden siirtämiseen rajattujen alueiden ulkopuolelle.

                     (12)

                     Jotta voidaan helpottaa kauppaa ja samalla suojella kasvien terveyttä, ja ottaen huomioon täsmennetyn tuhoojan luonne, sellaisesta kolmannesta maasta, jossa kyseistä tuhoojaa ei esiinny, peräisin olevien isäntäkasvien mukana olisi unioniin tuotaessa oltava kasvinterveystodistus, johon sisältyy lisäilmoitus siitä, että maa on vapaa täsmennetystä tuhoojasta.

                     (13)

                     Jotta voidaan varmistaa, että kolmansien maiden sellaisilta alueilta, joilla täsmennettyä tuhoojaa tiedetään esiintyvän, peräisin olevat unioniin tuotavat isäntäkasvit ovat vapaita täsmennetystä tuhoojasta, niiden unioniin tuontia koskevien vaatimusten olisi oltava samat kuin ne, joita sovelletaan rajatuilta alueilta peräisin olevien täsmennettyjen kasvien siirtämiseen.

                     (14)

                     Tuoreimman tieteellisen ja teknisen näytön perusteella olisi tehostettava kartoitustoimia, joita kolmannet maat toteuttavat vahvistaakseen, ettei täsmennettyä tuhoojaa esiinny niiden alueeseen kuuluvilla eri alueilla eikä tuotantopaikoilla, joilta vienti unioniin on sallittua.

                     (15)

                     Olisi vahvistettava säännöt virallisista tarkastuksista, jotka koskevat täsmennettyjen kasvien siirtoja rajatuilta alueilta muualle unionin alueelle sekä isäntäkasvien tuontia unioniin kolmansista maista. Sääntöjen olisi oltava oikeasuhteisia ja tehokkaita, ja niissä olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (8), jota on sovellettu 14 päivästä joulukuuta 2019, säännökset.

                     (16)

                     Sen vuoksi täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789 olisi kumottava.

                     (17)

                     Kun on kyse kartoitustoimista, joita toteutetaan sellaisilla unionin alueeseen kuuluvilla alueilla, joista tiedetään, ettei niillä esiinny asianomaista tuhoojaa, tai joilla sovelletaan rajattujen alueiden määrittämistä koskevaa poikkeusta, sekä kolmansien maiden alueilla tai tuotantopaikoissa, on asianmukaista antaa jäsenvaltioille ja kolmansille maille riittävästi aikaa suunnitella nämä toimet niin, että ne antavat vaaditun tilastollisen luotettavuuden. Näitä kartoitustoimia koskevia vaatimuksia olisi sen vuoksi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2023.

                     (18)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
         I LUKU

            MÄÄRITELMÄT

            1 artikla
            Määritelmät
            Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

                        a)

                        ’täsmennetyllä tuhoojalla’Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismia ja sen kaikkia alalajeja;

                        b)

                        ’isäntäkasveilla’ kaikkia istutettaviksi tarkoitettuja kasveja, siemeniä lukuun ottamatta, jotka kuuluvat liitteessä I lueteltuun sukuun tai lajiin;

                        c)

                        ’täsmennetyillä kasveilla’ istutettaviksi tarkoitettuja isäntäkasveja, siemeniä lukuun ottamatta, jotka kuuluvat liitteessä II lueteltuun sukuun tai lajiin ja joiden tiedetään olevan alttiita täsmennetyn tuhoojan tietylle alalajille.

         II LUKU

            TÄSMENNETYN TUHOOJAN ESIINTYMISTÄ KOSKEVAT VUOTUISET KARTOITUKSET JA VALMIUSSUUNNITELMAT

            2 artikla
            Täsmennetyn tuhoojan kartoittaminen jäsenvaltioiden alueilla

               1.   Jäsenvaltioiden on suoritettava vuosittain kartoituksia täsmennetyn tuhoojan havaitsemiseksi isäntäkasveissa niiden alueella.

               2.   Toimivaltaisen viranomaisen on suoritettava kartoitukset tai ne on suoritettava toimivaltaisen viranomaisen virallisessa valvonnassa.

               3.   Kartoituksia on suoritettava riskitason perusteella. Niitä on toteutettava ulkoilmassa, kuten peltoviljelmillä, hedelmätarhoissa tai viiniviljelmillä, samoin kuin taimitarhoissa, puutarhamyymälöissä ja/tai tukkumyyntikeskuksissa, luonnonalueilla ja muissa asiaankuuluvissa paikoissa.

               4.   Kartoituksiin on sisällyttävä näytteenotto istutettaviksi tarkoitetuista kasveista ja niiden testaaminen. Ottaen huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista (”Guidelines for statistically sound and risk-based surveys of Xylella fastidiosa”), kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso.

               5.   Kartoitukset on suoritettava vuoden sellaisina ajankohtina, jotka ovat tarkoituksenmukaisia täsmennetyn tuhoojan havaitsemismahdollisuuksien kannalta, kun otetaan huomioon tuhoojan ja sen vektorien biologia, isäntäkasvien esiintyminen ja biologia sekä tieteelliset ja tekniset tiedot, joihin viitataan Xylella fastidiosa -organismia koskevassa elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortissa.

               6.   Täsmennetyn tuhoojan esiintymistä on seurattava jollakin liitteessä IV luetelluista molekyylitesteistä. Jos positiivisia tuloksia saadaan muilla alueilla kuin rajatuilla alueilla, täsmennetyn tuhoojan esiintyminen on vahvistettava jollakin toisella mainitussa liitteessä luetellulla molekyylitestillä, joka kohdistuu genomin eri osiin, saadulla positiivisella tuloksella. Testit on tehtävä samalle kasvinäytteelle tai – jos se on käytettävän vahvistavan molekyylitestin kannalta soveltuvaa – samalle kasviuutteelle.

               7.   Täsmennetyn tuhoojan alalaji on yksilöitävä jokaisen sellaisen kasvilajin osalta, joiden on havaittu olevan täsmennetyn tuhoojan tartuttamia asianomaisella rajatulla alueella. Yksilöimiseen on käytettävä liitteessä IV olevassa B osassa lueteltuja molekyylitestejä.

               8.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 kohdassa tarkoitettujen kartoitusten tulokset asetuksen (EU) 2016/2031 22 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

            3 artikla
            Valmiussuunnitelmat

               1.   Jokaisen jäsenvaltion on laadittava valmiussuunnitelma. Valmiussuunnitelmassa on esitettävä jäsenvaltion alueella toteutettavat toimet, jotka koskevat

                           a)

                           täsmennetyn tuhoojan hävittämistä 7–11 artiklan mukaisesti;

                           b)

                           täsmennettyjen kasvien siirtoja unionissa 19–26 artiklan mukaisesti;

                           c)

                           virallisia tarkastuksia, joita on tehtävä täsmennettyjen kasvien unionissa tapahtuvien siirtojen ja unioniin tuotavien isäntäkasvien osalta, 32 ja 33 artiklan mukaisesti.

                     Jokaisen jäsenvaltion on saatettava valmiussuunnitelmansa tarpeen mukaan ajan tasalle vuosittain viimeistään 31 päivänä joulukuuta. Täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2015/789 nojalla laaditut valmiussuunnitelmat on saatettava ajan tasalle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020.

               2.   Asetuksen (EU) 2016/2031 25 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tietojen lisäksi valmiussuunnitelman on sisällettävä kaikki seuraavat tiedot:

                           a)

                           saataville asetettavat vähimmäisresurssit sekä menettelyt lisäresurssien saataville asettamiseksi, kun täsmennetyn tuhoojan esiintymistä epäillään tai se on vahvistettu;

                           b)

                           säännöt menettelyistä, jotka koskevat poistettavien kasvien omistajien yksilöimistä, poistamismääräyksistä ilmoittamista ja yksityisalueille pääsyä.

         III LUKU

            RAJATUT ALUEET

            4 artikla
            Rajattujen alueiden määrittäminen

               1.   Jos täsmennetyn tuhoojan esiintyminen vahvistetaan virallisesti, asianomaisen jäsenvaltion on viipymättä määritettävä rajattu alue.
               Jos vahvistetaan vain täsmennetyn tuhoojan yhden tai useamman tietyn alalajin esiintyminen, asianomainen jäsenvaltio voi rajata alueen ainoastaan kyseisten alalajien osalta.
               Jos alalajin esiintymisen vahvistamista vielä odotetaan, asianomaisen jäsenvaltion on rajattava kyseinen alue täsmennetyn tuhoojan ja kaikkien sen mahdollisten alalajien osalta.

               2.   Rajatun alueen on koostuttava tartuntavyöhykkeestä ja puskurivyöhykkeestä.
               Tartuntavyöhykkeen säteen on oltava vähintään 50 metriä sen kasvin ympärillä, jonka on havaittu olevan täsmennetyn tuhoojan tartuttama.
               Puskurivyöhykkeen leveyden on oltava seuraava:

                           a)

                           vähintään 2,5 km, kun on kyse tartuntavyöhykkeestä, joka on määritetty 7–11 artiklassa tarkoitettujen hävittämistoimenpiteiden toteuttamiseksi;

                           b)

                           vähintään 5 km, kun on kyse tartuntavyöhykkeestä, joka on määritetty 12–17 artiklassa tarkoitettujen rajoittamistoimenpiteiden toteuttamiseksi.

               3.   Komissio päivittää ja julkaisee luettelon jäsenvaltioiden määrittämistä rajatuista alueista, joista on ilmoitettu asetuksen (EU) 2016/2031 18 artiklan 6 kohdan nojalla.

            5 artikla
            Poikkeukset rajattujen alueiden määrittämiseen

               1.   Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään, hävittämistoimenpiteitä varten määritettyä tartuntavyöhykettä ympäröivän puskurivyöhykkeen leveyttä voidaan vähentää siten, että se on vähintään yksi kilometri, jos ollaan hyvin varmoja siitä, ettei täsmennetyn tuhoojan ensimmäinen esiintyminen ole johtanut sen leviämiseen ja jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           kaikista tartuntavyöhykkeellä sijaitsevista täsmennetyistä kasveista, niiden terveystilanteesta riippumatta, on välittömästi otettu näytteet ja ne on poistettu;

                           b)

                           muita täsmennetyn tuhoojan tartuttamia kasveja ei ole hävittämistoimenpiteiden jälkeen havaittu tartuntavyöhykkeellä vähintään kerran vuoden aikana tehtyjen virallisten testien perusteella, ottaen huomioon Xylella fastidiosa -organismia koskeva elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortti;

                           c)

                           tartuntavyöhykettä ympäröivällä vähintään 2,5 km leveällä vyöhykkeellä on tehty vähintään kerran täsmennetyn tuhoojan yksilöimistä seuranneen vuoden aikana kartoitus, joka osoittaa, ettei vyöhykkeellä ole havaittu täsmennetyn tuhoojan esiintymistä. Asianomaisen jäsenvaltion on suoritettava näytteenotto ja testaus kyseisellä vyöhykkeellä sijaitseville isäntäkasveille. Sitä varten, ja ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 90 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso ottaen huomioon, että ensimmäisten 400 metrin säteellä tartunnan saaneiden kasvien ympärillä riski on suurempi kuin kyseisen alueen muussa osassa;

                           d)

                           täsmennettyä tuhoojaa levittäviä vektoreita ei kahdesti vektorien lentokauden aikana ja kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti tehtyjen testien perusteella ole havaittu tartuntavyöhykkeellä eikä sen välittömässä läheisyydessä sen jälkeen, kun hävittämistoimenpiteet on toteutettu. Kyseisten testien perusteella on voitava päätellä, että täsmennetyn tuhoojan luonnollista leviämistä ei ole tapahtunut.

               2.   Jos puskurivyöhykkeen leveyttä vähennetään 1 kohdan nojalla, asianomaisen jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vähennyksen perustelut.

               3.   Poiketen siitä, mitä 4 artiklassa säädetään, asianomainen jäsenvaltio voi päättää olla määrittämättä rajattua aluetta välittömästi, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           on näyttöä siitä, että täsmennetty tuhooja on vastikään kulkeutunut alueelle kasveissa, joissa se havaittiin, tai että täsmennettyä tuhoojaa on havaittu paikassa, joka on fyysisesti suojattu kyseisen tuhoojan vektoreilta;

                           b)

                           tarkastustoiminnan tulokset viittaavat siihen, että kyseiset kasvit olivat saaneet tartunnan ennen niiden tuomista kyseiselle alueelle;

                           c)

                           näiden kasvien läheisyydessä tehdyissä testeissä ei ole havaittu vektoreita, jotka levittävät täsmennettyä tuhoojaa.

               4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa asianomaisen jäsenvaltion on

                           a)

                           tehtävä alueella, jolla täsmennetyn tuhoojan esiintyminen ensiksi vahvistettiin, vuotuinen kartoitus vähintään kahtena vuotena sen määrittämiseksi, esiintyykö tartuntoja muissa kasveissa ja olisiko toteutettava lisätoimenpiteitä;

                           b)

                           ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille perusteista, joiden vuoksi rajattua aluetta ei määritetä, ja a alakohdassa tarkoitetun kartoituksen tuloksista, heti kun ne saadaan.

            6 artikla
            Rajattujen alueiden poistaminen

               1.   Jos täsmennettyä tuhoojaa ei 10 artiklassa tarkoitettujen kartoitusten perusteella ole havaittu rajatulla alueella neljän vuoden aikana, alueen rajaus voidaan poistaa. Tällöin asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

               2.   Poiketen siitä, mitä 1 alakohdassa säädetään, jos asianomainen jäsenvaltio on 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti vähentänyt puskurivyöhykkeen leveyttä vähintään 1 kilometriin, jäsenvaltio voi poistaa kyseisen alueen rajauksen 12 kuukauden kuluttua sen jälkeen, kun se on alun perin määritetty, jos molemmat seuraavista edellytyksistä täyttyvät:

                           a)

                           edellä olevan 5 artiklan 1 kohdan nojalla tehtyjen toimenpiteiden tuloksena päätellään suurella varmuudella, että täsmennetyn tuhoojan ensimmäinen esiintyminen oli yksittäistapaus eikä se ole levinnyt kyseisellä rajatulla alueella edelleen;

                           b)

                           rajatulla alueella on suoritettu viralliset testit niin lähellä poistamisajankohtaa kuin mahdollista ottaen huomioon Xylella fastidiosa -organismia koskeva elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortti. Sitä varten, ja ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 95 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso.

               3.   Jos alueen rajaus poistetaan 2 kohdan nojalla, aiemmin määritetyllä rajatulla alueella sijaitseville täsmennetyille kasveille on tehtävä kartoituksia tehostetusti kahden seuraavan vuoden aikana. Sitä varten, ja ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso.

               4.   Jos puskurivyöhyke poistetaan 12 kuukauden kuluttua siitä, kun se on alun perin määritetty, asianomaisen jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille poistamisen perustelut.

         IV LUKU

            HÄVITTÄMISTOIMENPITEET

            7 artikla
            Kasvien poistaminen

               1.   Asianomaisen jäsenvaltion on poistettava välittömästi tartuntavyöhykkeeltä

                           a)

                           kasvit, jotka tiedetään täsmennetyn tuhoojan tartuttamiksi;

                           b)

                           kasvit, joissa on oireita täsmennetyn tuhoojan mahdollisesti aiheuttamasta tartunnasta tai joiden epäillään olevan täsmennetyn tuhoojan tartuttamia;

                           c)

                           kasvit, jotka kuuluvat samaan lajiin kuin tartunnan saanut kasvi, niiden terveydentilasta riippumatta;

                           d)

                           kasvit, jotka kuuluvat muihin lajeihin kuin tartunnan saanut kasvi ja joissa on havaittu tartuntaa rajatun alueen muissa osissa;

                           e)

                           täsmennetyt kasvit, muut kuin c ja d alakohdassa tarkoitetut, joille ei ole tehty välittömästi näytteenottoa ja molekyylitestausta ja joita ei ole todettu vapaiksi täsmennetystä tuhoojasta.

               2.   Kun 1 kohdassa tarkoitetut kasvit poistetaan, asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset varotoimet ja järjestettävä kasvien poistaminen niistä aiheutuvan riskin tason perusteella.

               3.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdan b, c ja d alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat päättää, että yksittäisiä täsmennettyjä kasveja, jotka on virallisesti nimetty kasveiksi, joilla on historiallista arvoa, ei tarvitse poistaa, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           kyseiset täsmennetyt kasvit tarkastetaan, niistä otetaan näytteet ja ne testataan jollakin liitteessä IV luetelluista molekyylitesteistä vuosittain, ja siten vahvistetaan, että ne eivät ole täsmennetyn tuhoojan tartuttamia;

                           b)

                           kyseisille yksittäisille täsmennetyille kasveille tai kyseiselle alueelle tehdään asianmukaiset kasvinsuojelukäsittelyt, joilla torjutaan täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaatiota sen kaikissa kehitysvaiheissa. Kyseisiin käsittelyihin voi paikalliset olosuhteet huomioon ottaen kuulua kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä.

            8 artikla
            Toimenpiteet täsmennetyn tuhoojan vektorien torjumiseksi

               1.   Asianomaisen jäsenvaltion on tehtävä tartuntavyöhykkeellä asianmukaisia kasvinsuojelukäsittelyjä, joilla torjutaan täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaatiota sen kaikissa kehitysvaiheissa. Jäsenvaltion on tehtävä kyseisiä käsittelyjä ennen 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua kasvien poistamista ja poistamisen aikana. Kyseisiin käsittelyihin on paikalliset olosuhteet huomioon ottaen kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä vektorien torjumiseksi.

               2.   Asianomaisen jäsenvaltion on sovellettava maatalouskäytäntöjä, joilla torjutaan täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaatiota sen kaikissa kehitysvaiheissa, tartuntavyöhykkeellä ja puskurivyöhykkeellä. Sen on sovellettava kyseisiä käytäntöjä vuoden sopivimpana ajankohtana riippumatta asianomaisten kasvien poistamisesta. Kyseisiin käytäntöihin on paikalliset olosuhteet huomioon ottaen kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä vektorien torjumiseksi.

            9 artikla
            Kasvien tuhoaminen

               1.   Asianomaisen jäsenvaltion on tuhottava paikan päällä tai läheisessä, tähän tarkoitukseen varatussa paikassa tartuntavyöhykkeen sisällä, tai jos kyseiset kasvit tai kasvien osat peitetään verkolla vektoreilta suojaamiseksi, mahdollisimman lähellä tartuntavyöhykettä, 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kasvit ja kasvien osat niin, että varmistetaan, ettei täsmennetty tuhooja pääse leviämään.

               2.   Asianomainen jäsenvaltio voi päättää riskitason perusteella rajata tuhoamisen vain oksiin ja lehvästöihin ja tehdä kyseessä olevalle puulle 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun kasvinsuojelukäsittelyn. Kyseisten kasvien juuristo on joko poistettava tai sen elinvoimaa on heikennettävä asianmukaisella kasvinsuojelukäsittelyllä, jotta estetään uusien versojen nouseminen.

            10 artikla
            Rajatun alueen vuotuinen valvonta
            Asianomaisen jäsenvaltion on seurattava koko rajatulla alueella tarkoituksenmukaisimpina ajankohtina täsmennetyn tuhoojan esiintymistä suorittamalla vuosittain kartoituksia 2 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti ja ottaen huomioon Xylella fastidiosa -organismia koskevassa elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortissa tarkoitetut tiedot.
            Tartuntavyöhykkeillä asianomaisen jäsenvaltion on suoritettava näytteenotto ja testaus isäntäkasveille, mukaan lukien täsmennetyt kasvit, joita ei ole poistettu 7 artiklan 1 kohdan nojalla. Sitä varten, ja ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 90 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 0,5 prosentin esiintymistaso.
            Puskurivyöhykkeillä asianomaisen jäsenvaltion on suoritettava näytteenotto ja testaus isäntäkasveille sekä muille kasveille, joissa on oireita täsmennetyn tuhoojan mahdollisesti aiheuttamasta tartunnasta tai joiden epäillään olevan kyseisen tuhoojan tartuttamia. Sitä varten, ja ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 90 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso ottaen huomioon, että riski on suurempi ensimmäisten 400 metrin säteellä tartuntavyöhykkeen ympärillä.
            Asianomaisen jäsenvaltion on seurattava myös täsmennetyn tuhoojan esiintymistä rajatulla alueella olevissa vektoreissa, jotta voidaan määrittää riski vektorien aiheuttamasta leviämisestä ja arvioida 8 artiklan mukaisesti sovellettavien kasvinsuojelutoimenpiteiden tehokkuutta.

            11 artikla
            Muut asianmukaiset toimenpiteet täsmennetyn tuhoojan hävittämiseksi

               1.   Asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava mahdollisia muita toimenpiteitä, joilla voidaan edistää täsmennetyn tuhoojan hävittämistä kansainvälisen kasvinsuojelutoimenpidestandardin, jäljempänä ’ISPM’, nro 9 (9) mukaisesti ja yhdennetyn lähestymistavan soveltamista ISPM:ssä nro 14 (10) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

               2.   Asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteitä sellaisten erityistilanteiden tai ongelmien ehkäisemiseksi, joiden voidaan kohtuudella olettaa estävän, vaikeuttavan tai viivyttävän hävittämistä, etenkin toimenpiteitä, jotka liittyvät kaikkien tartunnan saaneiden tai tartunnan saaneiksi epäiltyjen kasvien asianmukaiseen hävittämiseen tai niiden sijaintipaikkaan pääsemiseen, julkiseen tai yksityiseen omistukseen tai niistä vastaavaan henkilöön tai organisaatioon.

               3.   Asianomaisen jäsenvaltion on tehtävä asianmukaiset tutkimukset tartunnan alkuperän yksilöimiseksi. Sen on jäljitettävä kyseiseen tartuntatapaukseen liittyvät isäntäkasvit, mukaan luettuina ne, jotka oli siirretty ennen rajatun alueen määrittämistä. Tällaisen tutkimuksen tulokset on ilmoitettava komissiolle ja jäsenvaltioille, joista nämä kasvit ovat peräisin, jäsenvaltioille, joiden kautta kasvit on siirretty, sekä jäsenvaltioille, joihin näitä kasveja on siirretty.

         V LUKU

            LEVIÄMISEN RAJOITTAMISTA KOSKEVAT TOIMENPITEET

            12 artikla
            Yleiset säännökset
            Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi päättää soveltaa liitteessä III luetellulla tartuntavyöhykkeellä hävittämistoimenpiteiden sijasta 13–17 artiklassa vahvistettuja leviämisen rajoittamista koskevia toimenpiteitä.

            13 artikla
            Kasvien poistaminen liitteessä III luetellulta tartuntavyöhykkeeltä

               1.   Asianomaisen jäsenvaltion on poistettava kaikki kasvit, joiden on 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun seurannan perusteella havaittu olevan täsmennetyn tuhoojan tartuttamia.
               Poistaminen on suoritettava välittömästi sen jälkeen, kun täsmennetyn tuhoojan esiintyminen on virallisesti yksilöity, tai jos täsmennettyä tuhoojaa havaitaan vektorin lentokauden ulkopuolella, poistaminen on suoritettava ennen vektorin seuraavaa lentokautta. On toteutettava kaikki tarvittavat varotoimet, jotta vältetään täsmennetyn tuhoojan leviäminen poistamisen aikana ja sen jälkeen.

               2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, asianomainen jäsenvaltio voi tieteellisiä tarkoituksia varten päättää, ettei täsmennetyn tuhoojan tartuttamiksi havaittuja kasveja poisteta 15 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista paikoista, jonka kasveilla on erityistä kulttuurista tai yhteiskunnallista arvoa.

            14 artikla
            Toimenpiteet täsmennetyn tuhoojan vektorien torjumiseksi liitteessä III luetelluilla tartuntavyöhykkeillä

               1.   Asianomaisen jäsenvaltion on suoritettava asianmukaisia kasvinsuojelukäsittelyjä, joilla torjutaan täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaatiota sen kaikissa kehitysvaiheissa, 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille kasveille ennen niiden poistamista ja 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen kasvien ympärillä. Kyseisiin käsittelyihin on paikalliset olosuhteet huomioon ottaen kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä vektorien torjumiseksi.

               2.   Edellä 15 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuilla alueilla asianomaisen jäsenvaltion on sovellettava maatalouskäytäntöjä, joilla torjutaan täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaatiota sen kaikissa kehitysvaiheissa, vuosittain tarkoituksenmukaisimpana ajankohtana. Kyseisiin käytäntöihin on paikalliset olosuhteet huomioon ottaen kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä vektorien torjumiseksi.

            15 artikla
            Liitteessä III lueteltujen tartuntavyöhykkeiden vuotuinen valvonta

               1.   Asianomaisten jäsenvaltioiden on vähintään 2 kohdassa tarkoitetuissa tartuntavyöhykkeen osissa suoritettava välittömästi näytteenotto ja testaus 50 metrin säteellä täsmennetyn tuhoojan tartuttamiksi havaittujen kasvien ympärillä seuraaville kasveille:

                           a)

                           kaikki täsmennetyt kasvit, jotka ovat samaa lajia kuin tartunnan saaneiksi havaitut täsmennetyt kasvit samalla rajatulla alueella; ja

                           b)

                           kaikki muut kasvit, joissa on oireita täsmennetyn tuhoojan mahdollisesti aiheuttamasta tartunnasta tai joiden epäillään olevan täsmennetyn tuhoojan tartuttamia.

               2.   Asianomaisen jäsenvaltion on seurattava tarkoituksenmukaisimpina ajankohtina täsmennetyn tuhoojan esiintymistä suorittamalla vuosittain kartoituksia ottaen huomioon Xylella fastidiosa -organismia koskevassa elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortissa tarkoitetut tiedot. Seurantaa on suoritettava liitteessä III luetelluilla tartuntavyöhykkeillä vähintään seuraavissa osissa:

                           a)

                           vähintään 5 km leveällä alueella tartuntavyöhykkeen ja puskurivyöhykkeen välisestä rajasta;

                           b)

                           lähellä a alakohdassa tarkoitetun alueen ulkopuolella sijaitsevia paikkoja, joiden kasveilla on erityistä kulttuurista tai yhteiskunnallista arvoa ja jotka jäsenvaltio on nimennyt tällaisiksi paikoiksi.

                     Näissä tartuntavyöhykkeen osissa asianomaisen jäsenvaltion on suoritettava näytteenotto ja testaus niille isäntäkasvilajeille, jotka on 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti havaittu tartunnan saaneiksi rajatulla alueella. Sitä varten, ja ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 90 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 0,7 prosentin esiintymistaso. Jäsenvaltion on suoritettava näytteenotto ja testaus myös vektoripopulaatiolle täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta.

               3.   Edellä olevan 2 kohdan a alakohtaa ei sovelleta, kun on kyse saarista, joiden koko alueella toteutetaan toimenpiteitä leviämisen rajoittamiseksi ja jotka sijaitsevat yli 5 kilometrin etäisyydellä lähimmästä unionin manneralueesta.

               4.   Puskurivyöhykkeillä asianomaisen jäsenvaltion on suoritettava näytteenotto ja testaus isäntäkasveille sekä muille kasveille, joissa on oireita täsmennetyn tuhoojan mahdollisesti aiheuttamasta tartunnasta tai joiden epäillään olevan kyseisen tuhoojan tartuttamia. Sitä varten, ja ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 90 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso ottaen huomioon, että riski on suurempi ensimmäisten 400 metrin säteellä tartuntavyöhykkeiden vieressä.

               5.   Asianomaisen jäsenvaltion on seurattava täsmennettyjen tuhoojien esiintymistä vektoreissa 2 kohdassa tarkoitetuissa tartuntavyöhykkeen osissa ja puskurivyöhykkeellä, jotta voidaan määrittää riski vektorien aiheuttamasta leviämisestä ja arvioida 14 artiklan mukaisesti sovellettavien kasvinsuojelutoimenpiteiden tehokkuutta.

            16 artikla
            Kasvien tuhoaminen

               1.   Asianomaisen jäsenvaltion on tuhottava paikan päällä tai läheisessä, liitteessä III luetellun tartuntavyöhykkeen sisällä sijaitsevassa tähän tarkoitukseen varatussa paikassa täsmennetyn tuhoojan tartuttamiksi havaitut kasvit ja kasvien osat niin, että varmistetaan ettei täsmennetty tuhooja pääse leviämään.

               2.   Asianomainen jäsenvaltio voi päättää rajata tuhoamisen vain oksiin ja lehvästöihin ja tehdä kyseessä olevalle puulle asianmukaiset kasvinsuojelukäsittelyt 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jos se katsoo, etteivät kyseiset kasvit aiheuta riskiä täsmennetyn tuhoojan leviämisestä edelleen. Kyseisten kasvien juuristo on joko poistettava tai niiden elinvoimaa on heikennettävä asianmukaisella kasvinsuojelukäsittelyllä, jotta estetään uusien versojen nouseminen.

            17 artikla
            Muut asiaankuuluvat toimenpiteet täsmennetyn tuhoojan leviämisen rajoittamiseksi
            Asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteitä sellaisten erityistilanteiden tai ongelmien ehkäisemiseksi, joiden voidaan kohtuudella olettaa estävän, vaikeuttavan tai viivyttävän leviämisen rajoittamista, etenkin toimenpiteitä, jotka liittyvät kaikkien tartunnan saaneiden tai tartunnan saaneiksi epäiltyjen kasvien asianmukaiseen hävittämiseen tai niiden sijaintipaikkaan pääsemiseen, julkiseen tai yksityiseen omistukseen tai niistä vastaavaan henkilöön tai organisaatioon.

         VI LUKU

            TÄSMENNETTYJEN KASVIEN ISTUTTAMINEN TARTUNTAVYÖHYKKEILLE

            18 artikla
            Lupa istuttaa täsmennettyjä kasveja tartuntavyöhykkeille
            Asianomainen jäsenvaltio saa antaa luvan täsmennettyjen kasvien istuttamiseen tartuntavyöhykkeille ainoastaan seuraavissa tapauksissa:

                        a)

                        kyseiset täsmennetyt kasvit kasvatetaan hyönteisiltä suojatuissa tuotantopaikoissa, joissa ei esiinny täsmennettyä tuhoojaa eikä sen vektoreita;

                        b)

                        kyseiset täsmennetyt kasvit kuuluvat mieluiten lajikkeisiin, jotka on arvioitu kyseiselle tuhoojalle vastustuskykyisiksi tai niitä sietäviksi, ja ne istutetaan liitteessä III luetelluille tartuntavyöhykkeille mutta 15 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetun alueen ulkopuolelle;

                        c)

                        kyseiset täsmennetyt kasvit kuuluvat kasvilajeihin, jotka on testattu ja todettu täsmennetystä tuhoojasta vapaiksi vähintään edeltävien kahden vuoden ajan 10 artiklan mukaisesti toteutettujen kartoitustoimien perusteella, ja ne istutetaan hävittämistä varten määritetyille tartuntavyöhykkeille.

         VII LUKU

            TÄSMENNETTYJEN KASVIEN SIIRTÄMINEN UNIONISSA

            19 artikla
            Tietyllä rajatulla alueella sijaitsevissa luvan saaneissa tuotantotiloissa kasvatettujen täsmennettyjen kasvien siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille
            Tietyllä rajatulla alueella sijaitsevissa luvan saaneissa tuotantotiloissa kasvatettujen täsmennettyjen kasvien siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille voidaan sallia ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        täsmennettyjä kasveja on kasvatettu koko niiden tuotantosyklin ajan paikassa, jolle on myönnetty lupa 24 artiklan mukaisesti, tai ne ovat olleet tällaisessa paikassa vähintään kolmen edeltävän vuoden ajan;

                        b)

                        kyseisessä paikassa ei täsmennettyjen kasvien kasvuaikana ole missään vaiheessa havaittu täsmennetyn tuhoojan eikä sen vektorien esiintymistä;

                        c)

                        täsmennetyille kasveille tehdään tarkoituksenmukaisina vuoden ajankohtina kasvinsuojelukäsittelyjä täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaation torjumiseksi sen kaikissa kehitysvaiheissa, jotta kasvit pysyvät vapaina täsmennetyn tuhoojan vektoreista. Kyseisiin käsittelyihin on tapauksen mukaan, paikalliset olosuhteet huomioon ottaen kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä;

                        d)

                        täsmennetyt kasvit kuljetetaan kyseisen rajatun alueen kautta tai sen sisällä suljetuissa säiliöissä tai pakkauksissa, joiden avulla varmistetaan, ettei täsmennetty tuhooja tai mikään sen vektori voi aiheuttaa tartuntaa;

                        e)

                        täsmennetyille kasveille on tehty niin lähellä siirtämisajankohtaa kuin mahdollista molekyylitestaus täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta liitteessä IV luetellun testin pohjalta ja käyttäen näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso.

            20 artikla
            Täsmennettyjen kasvien, joiden ei koskaan ole havaittu saaneen tartuntaa tietyllä rajatulla alueella, siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille
            Täsmennettyjen kasvien, joiden ei koskaan ole havaittu saaneen tartuntaa tietyllä rajatulla alueella, siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaiselta tartuntavyöhykkeeltä puskurivyöhykkeille voidaan sallia ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        täsmennetyt kasvit on kasvatettu paikassa, joka kuuluu asetuksen (EU) 2016/2031 65 artiklan mukaisesti rekisteröidylle ammattimaiselle toimijalle;

                        b)

                        täsmennetyt kasvit kuuluvat kasvilajeihin, joita on kasvatettu ainakin osa niiden eliniästä rajatulla alueella ja joille on tehty kolmen vuoden ajan rajatun alueen määrittämisestä alkaen 10 ja 15 artiklassa tarkoitettuja kartoitustoimia, eikä niiden ole koskaan havaittu olleen täsmennetyn tuhoojan tartuttamia;

                        c)

                        edellä b alakohdassa tarkoitetut täsmennettyjen kasvien lajit julkaistaan komission tietokannassa isäntäkasveista, joiden ei tiedetä saaneen tartuntaa asianomaisella rajatulla alueella;

                        d)

                        täsmennetyille kasveille tehdään tarkoituksenmukaisina vuoden ajankohtina kasvinsuojelukäsittelyjä täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaation torjumiseksi sen kaikissa kehitysvaiheissa, jotta kasvit pysyvät vapaina täsmennetyn tuhoojan vektoreista. Kyseisiin käsittelyihin on tapauksen mukaan, paikallisten olosuhteiden perusteella kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä;

                        e)

                        toimivaltainen viranomainen on tehnyt täsmennettyjen kasvien erille niin lähellä siirtämisajankohtaa kuin mahdollista tarkastuksen ja molekyylitestauksen käyttäen näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 95 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso;

                        f)

                        täsmennettyjen kasvien erille on tehty niin lähellä siirtämisajankohtaa kuin mahdollista kasvinsuojelukäsittelyjä täsmennetyn tuhoojan kaikkien vektorien torjumiseksi.

            21 artikla

               Koko tuotantosyklin ajan tietyllä rajatulla alueella
               in vitro
               kasvatettujen täsmennettyjen kasvien siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille

            Koko tuotantosyklin ajan tietyllä rajatulla alueella in vitro kasvatettujen täsmennettyjen kasvien siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille voidaan sallia ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        täsmennettyjä kasveja on kasvatettu koko niiden tuotantosyklin ajan paikassa, jolle on myönnetty lupa 24 artiklan mukaisesti;

                        b)

                        täsmennetyt kasvit on kasvatettu läpinäkyvässä säiliössä steriileissä olosuhteissa, ja ne täyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä:

                                    i)

                                    ne on kasvatettu siemenistä;

                                    ii)

                                    ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka ovat sijainneet koko elinikänsä sellaisella unionin alueella, joka on vapaa täsmennetystä tuhoojasta, ja jotka on testattu ja todettu vapaiksi täsmennetystä tuhoojasta;

                                    iii)

                                    ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka on kasvatettu paikassa, joka täyttää 19 artiklassa säädetyt vaatimukset, ja jotka on testattu ja todettu vapaiksi täsmennetystä tuhoojasta käyttäen näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 95 prosentin varmuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso;

                        c)

                        täsmennetyt kasvit kuljetetaan rajattujen alueiden kautta tai niiden sisällä steriileissä olosuhteissa säiliössä, joka estää täsmennetyn tuhoojan vektoriensa välityksellä aiheuttaman tartunnan mahdollisuuden.

            22 artikla

               Osan eliniästään tietyllä rajatulla alueella kasvatettujen lepotilassa olevien
               Vitis
               -suvun kasvien siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille

            Lepotilassa olevien istutukseen tarkoitettujen Vitis-suvun kasvien, siemeniä lukuun ottamatta, joita on kasvatettu osa niiden eliniästä tietyllä rajatulla alueella ja jotka luetellaan täsmennettyinä kasveina kyseisen rajatun alueen osalta, siirtäminen kyseisen rajatun alueen ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille voidaan sallia ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        kasvit on kasvatettu paikassa, joka kuuluu asetuksen (EU) 2016/2031 65 artiklan mukaisesti rekisteröidylle toimijalle;

                        b)

                        kasveille on tehty niin lähellä niiden siirtämisaikaa kuin mahdollista asianmukainen lämpöhoito käsittelylaitoksessa, jolle toimivaltainen viranomainen on myöntänyt luvan kyseiseen tarkoitukseen ja jota se valvoo, siten että lepotilassa olevat kasvit upotetaan 45 minuutiksi veteen, joka on kuumennettu 50 °C:n lämpötilaan.

            23 artikla
            Osan eliniästään tietyllä rajatulla alueella kasvatettujen täsmennettyjen kasvien siirtäminen tartuntavyöhykkeiden sisällä, puskurivyöhykkeiden sisällä ja puskurivyöhykkeiltä niitä vastaaville tartuntavyöhykkeille
            Vähintään osan eliniästään tietyllä rajatulla alueella kasvatettujen täsmennettyjen kasvien siirtäminen tartuntavyöhykkeiden sisällä, puskurivyöhykkeiden sisällä ja puskurivyöhykkeiltä niitä vastaaville tartuntavyöhykkeille voidaan sallia ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        täsmennetyt kasvit on kasvatettu paikassa, joka kuuluu asetuksen (EU) 2016/2031 65 artiklan mukaisesti rekisteröidylle toimijalle;

                        b)

                        toimivaltainen viranomainen suorittaa kyseisessä paikassa vuosittain näytteenottoa ja testausta täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta ottaen huomioon Xylella fastidiosa -organismia koskevassa elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortissa esitetyt tiedot;

                        c)

                        vuotuisesta tarkastuksesta ja edustavan näytteen testauksesta saadut tulokset vahvistavat, että täsmennettyä tuhoojaa ei esiinny;

                        d)

                        täsmennetyille kasveille tehdään tarkoituksenmukaisina vuoden ajankohtina kasvinsuojelukäsittelyjä täsmennetyn tuhoojan vektoripopulaation torjumiseksi sen kaikissa kehitysvaiheissa, jotta kasvit pysyvät vapaina täsmennetyn tuhoojan vektoreista. Kyseisiin käsittelyihin on tapauksen mukaan, paikalliset olosuhteet huomioon ottaen kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä;

                        e)

                        ammattimaisten toimijoiden on pyydettävä kyseiset kasvit vastaanottavaa henkilöä allekirjoittamaan vakuutus siitä, että kyseisiä kasveja ei siirretä kyseisten vyöhykkeiden ulkopuolelle.

            24 artikla
            Tuotantopaikkojen hyväksyminen

               1.   Toimivaltainen viranomainen saa hyväksyä tuotantopaikan 19 ja 21 artiklan mukaisiin tarkoituksiin ainoastaan, jos se täyttää kaikki seuraavat edellytykset:

                           a)

                           se on rekisteröity asetuksen (EU) 2016/2031 65 artiklan mukaisesti;

                           b)

                           toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt sen paikaksi, joka on fyysisesti suojattu täsmennetyltä tuhoojalta ja sen vektoreilta;

                           c)

                           toimivaltainen viranomainen on tarkastanut sen vuosittain vähintään kahdesti tarkoituksenmukaisimpina ajankohtina.

               2.   Jos toimivaltaiset viranomaiset havaitsevat vuotuisten tarkastusten aikana täsmennetyn tuhoojan esiintymisen tai 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun fyysisen suojan vahingoittumisen, niiden on välittömästi peruutettava paikan hyväksyntä ja tilapäisesti keskeytettävä täsmennettyjen kasvien siirrot kyseisten rajattujen alueiden ulkopuolelle ja asianomaisilta tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille.

               3.   Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo kaikista 1 kohdan mukaisesti hyväksytyistä paikoista ja pidettävä se ajan tasalla.
               Sen on toimitettava kyseinen luettelo komissiolle ja muille jäsenvaltioille välittömästi luettelon laadinnan tai ajantasaistamisen jälkeen.

            25 artikla
            Täsmennettyjen kasvien, joita ei ole koskaan kasvatettu rajatulla alueella, siirtäminen unionissa

               1.   Täsmennettyjä kasveja, joita ei ole koskaan kasvatettu rajatun alueen sisällä, saa siirtää unionissa ainoastaan, jos ne on kasvatettu paikassa, joka täyttää seuraavat edellytykset:

                           a)

                           se kuuluu asetuksen (EU) 2016/2031 65 artiklan mukaisesti rekisteröidylle ammattimaiselle toimijalle, ja toimivaltainen viranomainen tarkastaa sen vuosittain;

                           b)

                           siellä suoritetaan vuosittain riskitasoon nähden asianmukaista näytteenottoa ja testausta täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta käyttäen liitteessä IV lueteltua testiä ja ottaen huomioon Xylella fastidiosa -organismia koskevassa elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortissa esitetyt tiedot.

               2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, istutettaviksi tarkoitettuja kasveja Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb, siemeniä lukuun ottamatta, saa siirtää unionissa ensimmäisen kerran ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           ne on kasvatettu paikassa, jonka toimivaltainen viranomainen tarkastaa vuosittain;

                           b)

                           paikassa suoritetaan näytteenottoa ja testausta täsmennetyn tuhoojan esiintymisen havaitsemiseksi ottaen huomioon Xylella fastidiosa -organismia koskevassa elintarviketurvallisuusviranomaisen tuhoojavalvontakortissa esitetyt tiedot ja käyttäen näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso.

            26 artikla
            Rajatun alueen ulkopuolella kasvatettujen esiperusemokasvien ja esiperusaineiston siirtäminen unionissa
            Esiperusemokasvit, sellaisina kuin ne määritellään komission täytäntöönpanodirektiivin 2014/98/EU (11) 1 artiklan 3 kohdassa, tai esiperusaineisto, sellaisena kuin se määritellään neuvoston direktiivin 2008/90/EY (12) 2 artiklan 5 kohdassa, jotka kuuluvat lajeihin Juglans regia L., Olea europaea L., Prunus amygdalus Batsch, P. amygdalus × P. persica, P. armeniaca L., P. avium (L.) L., P. cerasus L., P. domestica L., P. domestica × P. salicina, P. dulcis (Mill.) D.A. Webb, P. persica (L.) Batsch ja P. salicina Lindley ja joita on kasvatettu rajatun alueen ulkopuolella ja jotka ovat sijainneet ainakin osan elinajastaan hyönteisiltä suojaamattomissa olosuhteissa, saa siirtää unionin alueella ainoastaan, jos niiden mukana on kasvipassi ja jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        ne on sertifioitu komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/925 (13) 1 artiklan mukaisesti;

                        b)

                        niille on mahdollisimman vähän aikaa ennen niiden siirtoa tehty silmämääräinen tarkastus sekä näytteenotto ja molekyylitestaus täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti.

            27 artikla
            Kasvipassit
            Edellä 19–26 artiklassa tarkoitettuja kasveja saa siirtää unionissa ainoastaan, jos niiden mukana on kasvipassi ja asetuksen (EU) 2016/2031 78–95 artiklan vaatimuksia noudatetaan.
            Kun on kyse 23 artiklassa tarkoitetuista täsmennetyistä kasveista, sovelletaan seuraavia lisäedellytyksiä:

                        a)

                        jos niitä siirretään ainoastaan tartuntavyöhykkeillä, asetuksen (EU) 2016/2031 liitteessä VII olevan A osan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun jäljitettävyyskoodin viereen on lisättävä merkintä ”Tartuntavyöhyke – XYLEFA”;

                        b)

                        jos niitä siirretään puskurivyöhykkeellä tai puskurivyöhykkeeltä tartuntavyöhykkeelle, asetuksen (EU) 2016/2031 liitteessä VII olevan A osan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetun jäljitettävyyskoodin viereen on lisättävä merkintä ”Puskurivyöhyke ja tartuntavyöhyke – XYLEFA”.

         VIII LUKU

            ISÄNTÄKASVIEN TUONTI UNIONIIN

            28 artikla
            Kolmansista maista, joista tiedetään, ettei niissä esiinny täsmennettyä tuhoojaa, peräisin olevien isäntäkasvien tuonti unioniin
            Kolmansista maista, joista tiedetään, ettei niissä esiinny täsmennettyä tuhoojaa, peräisin olevia isäntäkasveja saa tuoda unioniin ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluelin on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle, että toimivaltaisen viranomaisen tekemän tarkastuksen, näytteenoton ja yhdellä liitteessä IV luetelluista testeistä tehdyn molekyylitestauksen perusteella ja asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti tiedetään, ettei kyseisessä maassa esiinny täsmennettyä tuhoojaa. Ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista, kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla on pystyttävä määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso kansallisella tasolla;

                        b)

                        isäntäkasvien mukana on kasvien terveystodistus, jossa todetaan kohdassa ”Lisäilmoitus”, että maassa ei esiinny täsmennettyä tuhoojaa;

                        c)

                        isäntäkasvit on kasvatettu paikassa, jossa toimivaltainen viranomainen tekee vuosittain tarkoituksenmukaisina ajankohtina kyseisille kasveille tarkastuksen täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta sekä riskitason mukaan näytteenoton ja testauksen liitteen IV luetteloon sisältyvällä testillä;

                        d)

                        istutettaviksi tarkoitettuja kasveja Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb, siemeniä lukuun ottamatta, on kasvatettu paikassa, jossa toimivaltainen viranomainen tekee kasveille vuosittain tarkoituksenmukaisina ajankohtina tarkastuksen täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta sekä näytteenoton ja testauksen liitteen IV luetteloon sisältyvällä testillä käyttäen näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso;

                        e)

                        toimivaltainen viranomainen on tarkastanut isäntäkasvit unioniin tuonnin yhteydessä 33 artiklan mukaisesti, eikä täsmennetyn tuhoojan esiintymistä ole havaittu.

            29 artikla
            Tuhoojista vapaalta alueelta sellaisessa maassa, jossa tartuntaa esiintyy, peräisin olevien isäntäkasvien tuonti unioniin
            Kolmansista maista, joissa täsmennettyä tuhoojaa tiedetään esiintyvän, peräisin olevia isäntäkasveja saa tuoda unioniin ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        isäntäkasvit ovat peräisin alueelta, jonka asianomainen kansallinen kasvinsuojeluelin on ilmoittanut olevan vapaa täsmennetystä tuhoojasta asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti ja näytteenottoon ja testaukseen perustuvien virallisten kartoitusten perusteella käyttäen liitteessä IV lueteltua testiä. Elintarviketurvallisuusviranomaisen ohjeet Xylella fastidiosa -organismia koskevista tilastollisesti luotettavista ja riskiperusteisista kartoituksista huomioon ottaen kartoitussuunnitelman ja näytteenottojärjestelmän avulla pystytään määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso;

                        b)

                        asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluelin on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle kyseisen alueen nimen;

                        c)

                        isäntäkasvien mukana on kasvinterveystodistus, jonka kohdassa ”alkuperäpaikka” todetaan, että asianomaiset isäntäkasvit ovat sijainneet koko elinikänsä a alakohdassa tarkoitetulla alueella, ja mainitaan kyseisen alueen nimi;

                        d)

                        isäntäkasvit on kasvatettu paikassa, jossa toimivaltainen viranomainen tekee vuosittain tarkoituksenmukaisina ajankohtina kyseisille kasveille tarkastuksen täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta sekä riskitason mukaan näytteenoton ja testauksen liitteen IV luetteloon sisältyvällä testillä;

                        e)

                        istutettaviksi tarkoitettuja kasveja Coffea, Lavandula dentata L., Nerium oleander L., Olea europaea L., Polygala myrtifolia L. ja Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb, siemeniä lukuun ottamatta, on kasvatettu paikassa, jossa toimivaltainen viranomainen tekee kasveille vuosittain tarkoituksenmukaisina ajankohtina tarkastuksen täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta sekä näytteenoton ja testauksen liitteen IV luetteloon sisältyvällä testillä käyttäen näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso;

                        f)

                        toimivaltainen viranomainen on tarkastanut isäntäkasvit unioniin tuonnin yhteydessä 33 artiklan mukaisesti, eikä täsmennetyn tuhoojan esiintymistä ole havaittu.

            30 artikla
            Tuhoojista vapaasta tuotantopaikasta sellaisessa maassa, jossa tartuntaa esiintyy, peräisin olevien isäntäkasvien tuonti unioniin

               1.   Kolmansista maista, joissa täsmennettyä tuhoojaa tiedetään esiintyvän, peräisin olevia isäntäkasveja saa tuoda unioniin ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           isäntäkasvit ovat peräisin tuotantopaikasta, jonka kansallinen kasvinsuojeluelin on hyväksynyt tuhoojista vapaaksi 31 artiklan mukaisesti;

                           b)

                           asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluelin on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle luettelon tuhoojista vapaista tuotantopaikoista, mukaan luettuna niiden sijainti maassa;

                           c)

                           isäntäkasvien mukana on kasvinterveystodistus, jossa todetaan seuraavaa:

                                       i)

                                       kohdassa ”lisätietoja” mainitaan, että isäntäkasvit on tuotettu koko niiden tuotantosyklin ajan yhdessä tai useammassa sellaisessa paikassa, jonka kansallinen kasvinsuojeluelin on hyväksynyt tuhoojista vapaaksi 31 artiklan mukaisesti ja että isäntäkasveja on kuljetettu suljetuissa säiliöissä tai pakkauksissa, joiden avulla varmistetaan, että täsmennetyn tuhoojan tartuntaa sen vektorien välityksellä ei voi tapahtua;

                                       ii)

                                       kohdassa ”alkuperäpaikka” mainitaan tuhoojista vapaiden tuotantopaikkojen nimi tai koodi;

                           d)

                           toimivaltainen viranomainen on tarkastanut isäntäkasvit unioniin tuonnin yhteydessä 33 artiklan mukaisesti, eikä täsmennetyn tuhoojan esiintymistä ole havaittu.

               2.   Kolmansista maista, joissa täsmennettyä tuhoojaa tiedetään esiintyvän, peräisin olevia ja koko tuotantosyklin ajan in vitro kasvatettuja isäntäkasveja saa tuoda unioniin ainoastaan, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

                           a)

                           mainitut kasvit täyttävät jonkin seuraavista edellytyksistä:

                                       i)

                                       ne on kasvatettu siemenistä;

                                       ii)

                                       ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka ovat sijainneet koko elinikänsä täsmennetystä tuhoojasta vapaalla alueella ja jotka on testattu ja todettu vapaiksi täsmennetystä tuhoojasta;

                                       iii)

                                       ne on lisätty steriileissä olosuhteissa emokasveista, jotka on kasvatettu 31 artiklan edellytykset täyttävässä paikassa ja testattu ja todettu vapaiksi täsmennetystä tuhoojasta;

                           b)

                           isäntäkasvit on kasvatettu tuotantopaikassa, jonka kansallinen kasvinsuojeluelin on hyväksynyt tuhoojista vapaaksi 31 artiklan mukaisesti;

                           c)

                           asianomaisen kolmannen maan kansallinen kasvinsuojeluelin on ilmoittanut kirjallisesti komissiolle luettelon tuhoojista vapaista tuotantopaikoista, mukaan luettuna niiden sijainti kyseisessä maassa;

                           d)

                           isäntäkasvien mukana on kasvinterveystodistus, jossa todetaan seuraavaa:

                                       i)

                                       kohdassa ”lisätietoja” mainitaan, että isäntäkasvit on tuotettu koko niiden tuotantosyklin ajan in vitro yhdessä tai useammassa sellaisessa paikassa, jonka kansallinen kasvinsuojeluelin on hyväksynyt tuhoojista vapaaksi 31 artiklan mukaisesti ja että isäntäkasveja on kuljetettu suljetuissa säiliöissä tai pakkauksissa, joiden avulla varmistetaan, ettei täsmennetty tuhooja tai mikään sen tunnettu vektori voi aiheuttaa tartuntaa;

                                       ii)

                                       kohdassa ”alkuperäpaikka” mainitaan tuhoojista vapaan tuotantopaikan nimi tai koodi.

            31 artikla
            Tuotantopaikkojen hyväksyminen tuhoojista vapaaksi
            Tuotantopaikka voidaan hyväksyä tuhoojista vapaaksi ainoastaan, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                        a)

                        kansallinen kasvinsuojeluelin on hyväksynyt kyseisen tuotantopaikan hyönteisiltä suojatuksi paikaksi, joka on vapaa täsmennetystä tuhoojasta ja sen vektoreista, asiaankuuluvien kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevien kansainvälisten standardien mukaisesti;

                        b)

                        tuotantopaikassa on tehty tarkoituksenmukaisina vuoden ajankohtina kasvinsuojelukäsittelyjä vektoripopulaation torjumiseksi sen kaikissa kehitysvaiheissa, jotta kasvit pysyvät vapaina täsmennetyn tuhoojan vektoreista. Kyseisiin käsittelyihin on paikallisten olosuhteiden perusteella kuuluttava tehokkaita kemiallisia, biologisia tai mekaanisia menetelmiä;

                        c)

                        toimivaltainen viranomainen tarkastaa tuotantopaikan vuosittain vähintään kahdesti tarkoituksenmukaisimpina ajankohtina;

                        d)

                        tuotantopaikalta peräisin oleville isäntäkasveille on tehty niin lähellä siirtämisajankohtaa kuin mahdollista molekyylitestaus täsmennetyn tuhoojan esiintymisen varalta käyttäen liitteessä IV lueteltua testiä ja näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 90 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso.

                  Jos toimivaltaiset viranomaiset havaitsevat vuotuisten tarkastusten aikana täsmennetyn tuhoojan esiintymisen tai vahinkoja, joiden vuoksi hyönteisiltä suojatut olosuhteet tuotantopaikassa vaarantuvat, niiden on välittömästi peruutettava paikan hyväksyntä ja tilapäisesti keskeytettävä isäntäkasvien siirrot. Niiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle.

         IX LUKU

            TÄSMENNETTYJEN KASVIEN SIIRTÄMISTÄ UNIONISSA JA ISÄNTÄKASVIEN TUONTIA UNIONIIN KOSKEVAT VIRALLISET TARKASTUKSET

            32 artikla
            Täsmennettyjen kasvien siirtämistä unionissa koskevat viralliset tarkastukset

               1.   Jäsenvaltioiden on tehtävä järjestelmällisesti virallisia tarkastuksia täsmennetyille kasveille, jotka siirretään rajatun alueen ulkopuolelle tai tartuntavyöhykkeeltä puskurivyöhykkeelle.

               2.   Tällaisia tarkastuksia on suoritettava ainakin paikoissa, mukaan lukien maantiet, lentoasemat ja satamat, joissa isäntäkasveja siirretään tartuntavyöhykkeiltä puskurivyöhykkeille tai unionin alueen muihin osiin.

               3.   Näihin tarkastuksiin on sisällyttävä asiakirjatarkastus sekä täsmennettyjen kasvien tunnistustarkastus.

               4.   Nämä tarkastukset on tehtävä täsmennettyjen kasvien ilmoitetusta alkuperästä, omistuksesta tai niistä vastaavasta henkilöstä tai organisaatiosta riippumatta.

               5.   Jos nämä tarkastukset osoittavat, että 19–23 artiklassa säädetyt edellytykset eivät täyty, tarkastukset tehneen jäsenvaltion on tuhottava välittömästi vaatimusten vastainen kasvi paikan päällä tai lähellä olevassa paikassa. Tämä on tehtävä toteuttaen kaikki tarvittavat varotoimet, jotta poistamisen aikana ja sen jälkeen vältetään täsmennetyn tuhoojan ja kasvissa esiintyvien vektorien leviäminen.

            33 artikla
            Viralliset tarkastukset unioniin tuonnin yhteydessä

               1.   Kaikki isäntäkasvien lähetykset, jotka tuodaan unioniin kolmansista maista, on tarkastettava virallisesti unioniin saapumispaikassa tai määräpaikassa, joka on vahvistettu komission direktiivin 2004/103/EY (14) mukaisesti.

               2.   Kun on kyse isäntäkasveista, jotka ovat peräisin alueilta, joilla täsmennettyä tuhoojaa tiedetään esiintyvän, toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä kyseiselle täsmennettyjen kasvien erälle näytteenoton ja testauksen sisältävä tarkastus sen varmistamiseksi, ettei kasveissa esiinny täsmennettyä tuhoojaa, käyttäen näytteenottojärjestelmää, jonka avulla pystytään määrittämään vähintään 80 prosentin luotettavuudella tartunnan saaneiden kasvien 1 prosentin esiintymistaso ottaen huomioon ISPM nro 31.

               3.   Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta isäntäkasveihin, joita on kasvatettu koko tuotantosyklin ajan in vitro ja kuljetetaan läpinäkyvissä säiliöissä steriileissä olosuhteissa.

         X LUKU

            VIESTINTÄTOIMET

            34 artikla
            Tiedotuskampanjat

               1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava täsmennetyn tuhoojan uhkaan unionin alueella liittyviä tietoja yleisön, matkailijoiden sekä ammattimaisten toimijoiden ja kansainvälisten kuljetusammattilaisten saataville. Niiden on toimitettava nämä tiedot kohdennettuina tiedotuskampanjoina julkisesti saataville toimivaltaisen viranomaisen verkkosivustoille tai sen nimeämille muille verkkosivustoille.

               2.   Rajatuilla alueilla asianomaisen jäsenvaltion on lisättävä yleistä tietoisuutta täsmennetyn tuhoojan aiheuttamasta uhkasta sekä toteutetuista toimenpiteistä, joilla ehkäistään tuhoojan kulkeutuminen unioniin ja leviäminen siellä. Sen on varmistettava, että yleisö, matkailijat ja asiaankuuluvat toimijat ovat tietoisia rajatun alueen, tartuntavyöhykkeen ja puskurivyöhykkeen rajauksista. Asianomaisen jäsenvaltion on tiedotettava asiaankuuluville toimijoille myös vektorin torjumiseksi toteutettavista toimenpiteistä, jotka vahvistetaan 8 ja 14 artiklassa.

         XI LUKU

            LOPPUSÄÄNNÖKSET

            35 artikla

               Jäsenvaltioiden raportointi
               toimenpiteistä

               1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta kertomus edeltävän vuoden aikana 2, 4, 5, 7–18 ja 32 artiklan mukaisesti, tapauksen mukaan, toteutetuista toimenpiteistä ja niiden tuloksista.
               Rajatuilla alueilla 10 ja 15 artiklan mukaisesti tehtyjen kartoitusten tulokset on ilmoitettava komissiolle käyttäen liitteessä V tarkoitettuja malleja.

               2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille vuosittain viimeistään 31 päivänä joulukuuta suunnitelma toimenpiteistä, jotka on määrä toteuttaa seuraavana vuonna 2, 4, 5, 7–18 ja 32 artiklan mukaisesti, tapauksen mukaan. Suunnitelmassa on esitettävä kunkin toimenpiteen suunniteltu aikataulu, toimenpiteiden toteuttamisen määräajat ja kaikkiin toimenpiteisiin varatut määrärahat.

               3.   Jos se on perusteltua asianomaisen kasvinterveysriskin kehittymisen kannalta, jäsenvaltioiden on mukautettava toimenpiteitä ja saatettava 2 kohdassa tarkoitettu suunnitelma ajan tasalle. Niiden on ilmoitettava ajantasaistuksesta viipymättä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

               4.   Asianomaisen jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille jokaisesta täsmennetyn tuhoojan esiintymisen virallisesta yksilöinnistä 15 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa paikoissa.

            36 artikla
            Vaatimustenmukaisuus
            Jäsenvaltioiden on tämän asetuksen noudattamiseksi tarvittaessa kumottava toimenpiteet, joita ne ovat hyväksyneet suojautuakseen täsmennetyn tuhoojan kulkeutumiselta ja leviämiseltä, tai muutettava niitä. Niiden on välittömästi ilmoitettava komissiolle näiden toimenpiteiden kumoamisesta tai muuttamisesta.

            37 artikla
            Kumoaminen
            Kumotaan täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789.

            38 artikla
            Voimaantulo ja soveltaminen
            Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
            Edellä olevaa 2 artiklan 4 kohdan toista virkettä, 5 artiklan 1 kohdan c alakohdan kolmatta virkettä, 28 artiklan a alakohdan toista virkettä ja 29 artiklan a alakohdan toista virkettä sovelletaan kuitenkin 1 päivästä tammikuuta 2023.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 14 päivänä elokuuta 2020.

                  Komission puolesta

               Ursula VON DER LEYEN

                  Puheenjohtaja

            (1)  EUVL L 317, 23.11.2016, s. 4.

            (2)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/789, annettu 18 päivänä toukokuuta 2015, toimenpiteistä Xylella fastidiosa (Wells et al.) -organismin unioniin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseksi (EUVL L 125, 21.5.2015, s. 36).

            (3)  EFSA Journal 2019;17(5):5665, s. 200, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5665

            (4)  EFSA Journal 2019;17(5):5666, s. 17, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5666

            (5)  EFSA supporting publication 2019:EN-1667, s. 53,https://doi.org/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1667

            (6)  EFSA Journal 2020, 18(4):6114, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6114

            (7)  EFSA supporting publication 2020:EN-1873, s. 76,https://doi.org/10.2903/sp.efsa.2020.EN-1873

            (8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/625, annettu 15 päivänä maaliskuuta 2017, virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) (EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1).

            (9)  ”Guidelines for pest eradication programmes – Reference Standard ISPM No. 9”, Kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen sihteeristö, Rooma. Julkaistu 15 päivänä joulukuuta 2011.

            (10)  ”The use of integrated measures in a systems approach for pest risk management – Reference Standard ISPM No. 14”, Kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen sihteeristö, Rooma. Julkaistu 8 päivänä tammikuuta 2014.

            (11)  Komission täytäntöönpanodirektiivi 2014/98/EU, annettu 15 päivänä lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2008/90/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse direktiivin I liitteessä tarkoitettuja hedelmäkasvisukuihin ja -lajeihin kuuluvia kasveja koskevista erityisvaatimuksista, toimittajiin sovellettavista erityisvaatimuksista ja virallisia tarkastuksia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 298, 16.10.2014, s. 22).

            (12)  Neuvoston direktiivi 2008/90/EY, annettu 29 päivänä syyskuuta 2008, hedelmäntuotantoon tarkoitettujen hedelmäkasvien ja niiden lisäysaineiston pitämisestä kaupan (EUVL L 267, 8.10.2008, s. 8).

            (13)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2017/925, annettu 29 päivänä toukokuuta 2017, tilapäisen luvan antamisesta tietyille jäsenvaltioille sertifioida tiettyjen hedelmäkasvilajien esiperusaineistoa, joka on tuotettu avomaalla hyönteisiltä suojaamattomissa olosuhteissa, ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2017/167 kumoamisesta (EUVL L 140, 31.5.2017, s. 7).

            (14)  Komission direktiivi 2004/103/EY, annettu 7 päivänä lokakuuta 2004, neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevassa B osassa mainituille kasveille, kasvituotteille ja muille tavaroille tehtävistä tunnistustarkastuksista ja kasvien terveystarkastuksista, jotka voidaan suorittaa muussa kuin siinä paikassa, jonka kautta tuotteet saapuvat yhteisöön, tai kyseisen paikan läheisyydessä, sekä tarkastusvaatimusten määrittelystä (EUVL L 313, 12.10.2004, s. 16).

            LIITE

                     ”LIITE I

                        Luettelo kasveista, joiden tiedetään olevan alttiita yhdelle tai useammalle täsmennetyn tuhoojan alalajille (’isäntäkasvit’)

                        Acacia

                        Acer

                        Albizia julibrissin Durazz.

                        Alnus rhombifolia Nutt.

                        Amaranthus retroflexus L.

                        Ambrosia

                        Ampelopsis arborea (L.) Koehne

                        Ampelopsis brevipedunculata (Maxim.) Trautv.

                        Ampelopsis cordata Michx.

                        Anthyllis hermanniae L.

                        Artemisia

                        Asparagus acutifolius L.

                        Baccharis

                        Brassica

                        Calicotome spinosa (L.) Link

                        Calicotome villosa (Poiret) Link

                        Callicarpa americana L.

                        Callistemon citrinus (Curtis) Skeels

                        Calluna vulgaris (L.) Hull

                        Carya

                        Catharanthus

                        Celtis occidentalis L.

                        Cercis canadensis L.

                        Cercis occidentalis Torr.

                        Cercis siliquastrum L.

                        Chamaecrista fasciculata (Michx.) Greene

                        Chamaesyce canescens (L.) Prokh.

                        Chenopodium album L.

                        Chionanthus

                        Chitalpa tashkentensis T. S. Elias & Wisura

                        Cistus

                        Citrus

                        Clematis cirrhosa L.

                        Coelorachis cylindrica (Michx.) Nash Coffea

                        Conium maculatum L.

                        Convolvulus cneorum L.

                        Coprosma repens A.Rich.

                        Coronilla glauca (L.) Batt.

                        Coronilla valentina L.

                        Cyperus eragrostis Lam.

                        Cytisus

                        Digitaria

                        Dimorphoteca

                        Diospyros kaki L.f.

                        Diplocyclos palmatus (L.) C.Jeffrey

                        Dodonaea viscosa (L.) Jacq.

                        Elaeagnus angustifolia L.

                        Encelia farinosa A. Gray ex Torr.

                        Eremophila maculata (Ker Gawler) F. von Müller.

                        Erigeron

                        Erodium moschatum (L.) L’Hérit.

                        Erysimum

                        Euphorbia chamaesyce L.

                        Euphorbia terracina L.

                        Euryops chrysanthemoides (DC.) B.Nord

                        Euryops pectinatus (L.) Cass.

                        Fagus crenata Blume

                        Fallopia japonica (Houtt.) Ronse Decr.

                        Fatsia japonica (Thunb.) Decne. & Planch.

                        Ficus carica L.

                        Frangula alnus Mill.

                        Fraxinus

                        Genista

                        Ginkgo biloba L.

                        Gleditsia triacanthos L.

                        Grevillea juniperina Br.

                        Hebe

                        Helianthus

                        Helichrysum

                        Heliotropium europaeum L.

                        Hemerocallis

                        Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss.) Müll.Arg.

                        Hibiscus

                        Humulus scandens (Lour.) Merr.

                        Ilex aquifolium L.

                        Ilex vomitoria Sol. ex Aiton

                        Iva annua L.

                        Jacaranda mimosifolia D. Don

                        Juglans

                        Juniperus ashei J. Buchholz

                        Koelreuteria bipinnata Franch.

                        Lagerstroemia

                        Laurus nobilis L.

                        Lavandula

                        Ligustrum lucidum L.

                        Liquidambar styraciflua L.

                        Lonicera japonica Thunb.

                        Lupinus

                        Magnolia grandiflora L.

                        Mallotus paniculatus (Lam.) Müll.Arg.

                        Malva parviflora L.

                        Medicago arborea L.

                        Medicago sativa L.

                        Metrosideros

                        Mimosa

                        Modiola caroliniana (L.) G. Don

                        Morus

                        Myoporum insulare R. Br.

                        Myrtus communis L.

                        Nandina domestica Murray

                        Neptunia lutea (Leavenw.) Benth.

                        Nerium oleander L.

                        Olea

                        Osteospermum ecklonis DC.

                        Osteospermum fruticosum (L.) Norl.

                        Parthenocissus quinquefolia (L.) Planch.

                        Paspalum dilatatum Poir.

                        Pelargonium

                        Persea americana Mill.

                        Phagnalon saxatile (L.) Cass.

                        Phillyrea angustifolia L.

                        Phillyrea latifolia L.

                        Phlomis fruticosa L.

                        Phoenix reclinata Jacq.

                        Phoenix roebelenii O’ Brien

                        Pinus taeda L.

                        Pistacia vera L.

                        Plantago lanceolata L.

                        Platanus

                        Pluchea odorata (L.) Cass.

                        Polygala myrtifolia L.

                        Polygala x grandiflora Nana

                        Prunus

                        Pterospartum tridentatum (L.) Willk.

                        Pyrus

                        Quercus

                        Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

                        Rhamnus alaternus L.

                        Rhus

                        Robinia pseudoacacia L.

                        Rosa

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Rubus

                        Salvia mellifera Greene

                        Sambucus

                        Santolina chamaecyparissus L.

                        Sapindus saponaria L.

                        Sassafras

                        Setaria magna Griseb.

                        Solidago fistulosa Mill.

                        Solidago virgaurea L.

                        Sorghum halepense (L.) Pers.

                        Spartium

                        Stewartia pseudocamellia

                        Strelitzia reginae Aiton

                        Streptocarpus

                        Symphyotrichum divaricatum (Nutt.) G.L.Nesom

                        Teucrium capitatum L.

                        Trifolium repens L.

                        UlexUlmus

                        Vaccinium

                        Vinca

                        Vitis

                        Westringia fruticosa (Willd.) Druce

                        Westringia glabra R.Br.

                        Xanthium strumarium L.

                     LIITE II

                        Luettelo kasveista, joiden tiedetään olevan alttiita täsmennetyn tuhoojan tietyille alalajeille (”täsmennetyt kasvit”)

                           Xylella fastidiosa -organismin alalajille fastidiosa alttiit täsmennetyt kasvit

                        Acer

                        Ambrosia artemisiifolia L.

                        Calicotome spinosa (L.) Link

                        Cercis occidentalis Torr.

                        Cistus monspeliensis L.

                        Citrus sinensis (L.) Osbeck

                        Coffea arabica L.

                        Erysimum

                        Genista lucida L.

                        Juglans regia L.

                        Lupinus

                        Magnolia grandiflora L.

                        Malva parviflora L.

                        Medicago sativa L.

                        Metrosideros

                        Morus

                        Nerium oleander L.

                        Pluchea odorata (L.) Cass.

                        Polygala myrtifolia L.

                        Prunus

                        Rhamnus alaternus L.

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Rubus rigidus Sm.

                        Rubus ursinus Cham. & Schldl.

                        Sambucus

                        Spartium junceum L.

                        Streptocarpus

                        Teucrium capitatum L.

                        Ulmus americana L.

                        Vinca major L.

                        Vitis

                           Xylella fastidiosa -organismin alalajille multiplex alttiit täsmennetyt kasvit

                        Acacia

                        Acer griseum (Franch.) Pax

                        Acer pseudoplatanus L.

                        Acer rubrum L.

                        Alnus rhombifolia Nutt.

                        Ambrosia psilostachya DC.

                        Ambrosia trifida L.

                        Ampelopsis cordata Michx.

                        Anthyllis hermanniae L.

                        Artemisia

                        Asparagus acutifolius L.

                        Baccharis halimifolia L.

                        Calicotome spinosa (L.) Link

                        Calicotome villosa (Poir.) Link

                        Callistemon citrinus (Curtis) Skeels

                        Calluna vulgaris (L.) Hull

                        Carya

                        Celtis occidentalis L.

                        Cercis canadensis L.

                        Cercis occidentalis Torr.

                        Cercis siliquastrum L.

                        Chionanthus

                        Cistus

                        Clematis cirrhosa L.

                        Convolvulus cneorum L.

                        Coprosma repens A. Rich.

                        Coronilla glauca (L.) Batt.

                        Coronilla valentina L.

                        Cytisus

                        Dimorphoteca

                        Dodonaea viscosa (L.) Jacq.

                        Elaeagnus angustifolia L.

                        Encelia farinosa Gray ex Torr.

                        Erigeron karvinskianus DC.

                        Euryops chrysanthemoides (DC.) B.Nord.

                        Euryops pectinatus (L.) Cass.

                        Fallopia japonica (Houtt.) Ronse Decr.

                        Ficus carica L.

                        Frangula alnus Mill.

                        Fraxinus

                        Genista

                        Ginkgo biloba L.

                        Gleditsia triacanthos L.

                        Grevillea juniperina Br.

                        Hebe

                        Helianthus

                        Helichrysum

                        Ilex aquifolium L.

                        Iva annua L.

                        Koelreuteria bipinnata Franch.

                        Lagerstroemia

                        Laurus nobilis L.

                        Lavandula

                        Liquidambar styraciflua L.

                        Lupinus villosus Willd.

                        Magnolia grandiflora L.

                        Medicago arborea L.

                        Medicago sativa L.

                        Metrosideros excelsa Rich.

                        Morus

                        Myrtus communis L.

                        Olea

                        Osteospermum ecklonis (DC.) Norl.

                        Pelargonium

                        Phagnalon saxatile (L.) Cass.

                        Phillyrea angustifolia L.

                        Phlomis fruticosa L.

                        Pistacia vera L.

                        Plantago lanceolata L.

                        Platanus

                        Polygala myrtifolia L.

                        Polygala x grandiflora Nana

                        Prunus

                        Pterospartum tridentatum (L.) Willk.

                        Quercus

                        Ratibida columnifera (Nutt.) Wooton & Standl.

                        Rhamnus alaternus L.

                        Robinia pseudoacacia L.

                        Rosa

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Rubus

                        Salvia mellifera Greene

                        Sambucus

                        Santolina chamaecyparissus L.

                        Sapindus saponaria L.

                        Solidago virgaurea L.

                        Spartium

                        Strelitzia reginae Aiton

                        Ulex

                        Ulmus americana L.

                        Ulmus crassifolia Nutt.

                        Vaccinium

                        Vinca

                        Westringia fruticosa Guerin.

                        Xanthium strumarium L.

                           Xylella fastidiosa -organismin alalajille pauca alttiit täsmennetyt kasvit

                        Acacia

                        Amaranthus retroflexus L.

                        Asparagus acutifolius L.

                        Catharanthus roseus (L.) G. Don

                        Chamaesyce canescens (L.) Prokh.

                        Chenopodium album L.

                        Cistus albidus L.

                        Cistus creticus L.

                        Citrus

                        Coffea

                        Dimorphoteca fruticosa (L.) DC.

                        Dodonaea viscosa (L.) Jacq.

                        Eremophila maculata (Ker Gawler) F. von Müller.

                        Erigeron

                        Euphorbia chamaesyce L.

                        Euphorbia terracina L.

                        Grevillea juniperina Br.

                        Hebe

                        Heliotropium europaeum L.

                        Hibiscus

                        Laurus nobilis L.

                        Lavandula angustifolia Mill.

                        Lavandula dentata L.

                        Lavandula stoechas L.

                        Myoporum insulare Br.

                        Myrtus communis L.

                        Nerium oleander L.

                        Olea europaea L.

                        Osteospermum fruticosum (L.) Norl.

                        Pelargonium x fragrans Willd. (syn. Pelargonium fragrans E. Mey.)

                        Phillyrea latifolia L.

                        Polygala myrtifolia L.

                        Prunus

                        Rhamnus alaternus L.

                        Rosmarinus officinalis L.

                        Spartium junceum L.

                        Vinca minor L.

                        Westringia fruticosa (Willd.) Druce

                        Westringia glabra Br.

                     LIITE III

                        4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tartuntavyöhykkeet, joilla sovelletaan 13–17 artiklassa vahvistettuja leviämisen rajoittamista koskevia toimenpiteitä

                     A OSA

                        Tartuntavyöhyke Italiassa

                     Italian tartuntavyöhykkeeseen kuuluvat seuraavat alueet:

                                 1.

                                 Leccen maakunta

                                 2.

                                 Brindisin maakunta

                                 3.

                                 Taranton maakunnassa sijaitsevat kunnat:

                                             Avetrana

                                             Carosino

                                             Crispiano

                                             Faggiano

                                             Fragagnano

                                             Grottaglie

                                             Leporano

                                             Lizzano

                                             Manduria

                                             Martina Franca

                                             Maruggio

                                             Monteiasi

                                             Montemesola

                                             Monteparano

                                             Pulsano

                                             Roccaforzata

                                             San Giorgio Ionico

                                             San Marzano di San Giuseppe

                                             Sava

                                             Statte

                                             Taranto

                                             Torricella

                                 4.

                                 Barin maakunnassa sijaitseva kunta:

                                             Locorotondo

                           B OSA

                        Tartuntavyöhyke Ranskassa

                     Ranskan tartuntavyöhykkeeseen kuuluvat seuraavat alueet:
                     Korsikan alue
                     C OSA

                        Tartuntavyöhyke Espanjassa

                     Espanjan tartuntavyöhykkeeseen kuuluvat seuraavat alueet:
                     Baleaarien itsehallintoalue

                     LIITE IV

                        Testit Xylella fastidiosa -organismin ja sen alalajien yksilöimiseksi

                     A.   Testit Xylella fastidiosa -organismin esiintymisen kartoittamiseksi ja yksilöimiseksi

                                 1.

                                 Reaaliaikainen PCR, perustana Harper et al., 2010 (ja oikaisu 2013);

                                 2.

                                 Silmukkavälitteinen isoterminen monistus (LAMP) perustuen alukkeisiin, kehittäjä Harper et al., 2010 (ja oikaisu 2013);

                                 3.

                                 Reaaliaikainen PCR, perustana Ouyang et al., 2013.

                                 4.

                                 Tavanomainen PCR, perustana Minsavage et al., 1994.

                           B.   Molekyylitestit Xylella fastidiosa -organismin alalajien yksilöimiseksi

                                 1.

                                 Multilokus-sekvenssityypitys (MLST), perustana Yuan et al., 2010, kaikkien alalajien määrittämiseksi;

                                 2.

                                 PCR, perustana Hernandez-Martinez et al., 2006, alalajien fastidiosa, multiplex ja sandyi määrittämiseksi;

                                 3.

                                 PCR, perustana Pooler & Hartung, 1995, alalajin pauca määrittämiseksi.

                     LIITE V

                        Mallit rajatuilla alueilla 10–15 artiklan mukaisesti tehtyjen kartoitusten tuloksista raportoimiseksi

                     A OSA

                        Malli vuotuisten tilastopohjaisten kartoitusten tuloksista raportoimiseksi

                                 1. Rajatun alueen maantieteellinen sijainti

                                 2. Rajatun alueen alkuperäinen koko (ha)

                                 3. Rajatun alueen päivitetty koko (ha)

                                 4. Menetelmä (H/R)

                                 5. Vyöhyke (esim. PV/TV)

                                 6. Kartoituspaikat

                                 7. Ajankohta

                                    A. Kartoituksen määrittely (syöttöparametrit RiBESS+ -järjestelmässä)

                                    B. Näytteenotto

                                    C. Kartoituksen tulokset

                                 23. Huomautukset

                                 8. Kohdepopulaatio

                                 9. Epidemiologiset yksiköt

                                 10. Havaitsemismenetelmä

                                 11. Näytteenoton tehokkuus

                                 12. Menetelmän herkkyys

                                 13. Riskitekijät (toiminnot, sijaintipaikat ja alueet)

                                 14. Tarkastettujen epidemiologisten yksiköiden määrä

                                 15. Tutkimusten määrä

                                 16. Näytteiden määrä

                                 17. Testien määrä

                                 18. Muiden toimenpiteiden määrä

                                 19. Tulokset

                                 20. Ilmoitettujen esiintymien ilmoitusnumero tapauksen mukaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/1715 mukaisesti

                                 21. Saavutettu luotettavuustaso

                                 22. Oletettu esiintyvyys

                                 Isäntälajit

                                 Alue (ha tai muu sopivampi yksikkö)

                                 Tarkastusyksiköt

                                 Kuvaus

                                 Yksiköt

                                 Silmämääräiset tarkastukset

                                 Testaus

                                 Muut menetelmät

                                 Riskitekijä

                                 Riskitasot

                                 Sijaintipaikkojen määrä

                                 Suhteelliset riskit

                                 Isäntäpopulaation osuus

                                 Positiivinen

                                 Negatiivinen

                                 Määrittämätön

                                 Lukumäärä

                                 Päivämäärä

                           Ohjeet mallin täyttämistä varten

                     Selitetään kartoituksen suunnittelua koskevat olettamat. Esitetään yhteenveto ja perustelu:

                                 —

                                 Kohteena oleva populaatio, epidemiologinen yksikkö ja tarkastusyksiköt;

                                 —

                                 Havaitsemismenetelmä ja menetelmän herkkyys;

                                 —

                                 Riskitekijä(t), joista ilmoitetaan riskitasot ja vastaavat suhteelliset riskit ja isäntäkasvipopulaation osuudet.

                                 Sarake 1:

                                 Ilmoitetaan maantieteellisen alueen nimi, esiintymän numero tai muu tieto, jonka perusteella kyseessä oleva rajattu alue ja sen määrittämispäivä voidaan yksilöidä.

                                 Sarakkeet 2 ja 3:

                                 Ilmoitetaan rajatun alueen koko ennen kartoituksen aloittamista ja siihen mahdollisesti tehdyt päivitykset.

                                 Sarake 4:

                                 Ilmoitetaan käytetty menetelmä: hävittäminen (H), rajoittaminen (R). Lisätään tarvittaessa rivejä rajattujen alueiden määrän ja niillä sovellettavien menetelmien mukaan.

                                 Sarake 5:

                                 Ilmoitetaan, millä rajatun alueen vyöhykkeellä kartoitus tehtiin, ja lisätään rivejä tarpeen mukaan: tartuntavyöhyke (TV) tai puskurivyöhyke (PV), käyttäen eri rivejä. Tapauksen mukaan ilmoitetaan tartuntavyöhykkeen se alue, jolla kartoitus tehtiin (esim. viimeiset 5 km ennen puskurivyöhykettä, taimitarhojen ympärillä jne.), eri riveillä.

                                 Sarake 6:

                                 Ilmoitetaan kartoituspaikat tarvittaessa useammalla kuin yhdellä rivillä. Taimitarhoilla tehdyt kartoitukset ilmoitetaan aina omalla rivillään. Jos valitaan vaihtoehto ”muu”, täsmennetään:

                                             1.

                                             Ulkoilma (tuotantoalue): 1.1 pelto (viljelymaa, laidun); 1.2. hedelmätarha/viinitarha; 1.3. taimitarha; 1.4. metsä;

                                             2.

                                             Ulkoilma (muut): 2.1. yksityiset puutarhat; 2.2. julkiset alueet; 2.3. suojelualue; 2.4. luonnonvaraiset kasvit muilla kuin suojelualueilla; 2.5. muu, täsmennetään kyseessä oleva tapaus (esim. puutarhamyymälä jne.);

                                             3.

                                             Fyysisesti suljetut olosuhteet: 3.1. kasvihuone; 3.2. yksityinen paikka, muu kuin kasvihuone; 3.3. julkinen paikka, muu kuin kasvihuone; 3.4. muu, täsmennetään kyseessä oleva tapaus (esim. puutarhamyymälä jne.).

                                 Sarake 7:

                                 Ilmoitetaan ne kuukaudet vuodesta, jolloin kartoitukset tehtiin.

                                 Sarake 8:

                                 Ilmoitetaan valittu kohdepopulaatio ja sitä vastaava luettelo isäntälajeista ja katetusta alueesta. Kohdepopulaatio määritellään tarkastusyksiköiden kokonaisuutena. Sen koko määritellään tavanomaisesti maatalousalueiden osalta hehtaareina, mutta kyseessä voivat olla myös palstat, pellot, kasvihuoneet jne. Perustellaan valinta taustaolettamissa sarakkeessa 23 (”Huomautukset”). Ilmoitetaan tarkastusyksiköt, joita kartoitus koski. ’Tarkastusyksiköllä’ tarkoitetaan kasveja, kasvinosia, hyödykkeitä, materiaaleja ja tuhoojan vektoreita, jotka on tutkittu tuhoojan yksilöimiseksi ja havaitsemiseksi.

                                 Sarake 9:

                                 Ilmoitetaan epidemiologiset yksiköt, joita kartoitus koski, yksikön kuvaus ja mittausyksikkö. ’Epidemiologisella yksiköllä’ tarkoitetaan homogeenista aluetta, jolla tuhoojan ja isäntäkasvien keskinäiset vaikutukset sekä abioottiset ja bioottiset tekijät ja olosuhteet johtaisivat samaan epidemiologiaan, jos tuhoojaa esiintyisi. Epidemiologiset yksiköt ovat kohdepopulaation alajaostoja, jotka ovat epidemiologialtaan homogeenisia ja joihin kuuluu vähintään yksi isäntäkasvi. Joissakin tapauksissa koko isäntäpopulaatio tietyllä alueella / tietyssä maassa voidaan määritellä epidemiologiseksi yksiköksi. Kyse voi olla NUTS-alueista, kaupunkialueista, metsistä, ruusutarhoista tai maatiloista tai hehtaarimääräisistä alueista. Valinta on perusteltava taustaolettamissa.

                                 Sarake 10:

                                 Ilmoitetaan kartoituksen aikana käytetyt menetelmät sekä toimenpiteiden määrä kussakin tapauksessa. Jos tietyn sarakkeen tietoja ei ole saatavissa, merkitään ”Ei sovelleta”.

                                 Sarake 11:

                                 Ilmoitetaan arvio näytteenoton tehokkuudesta. Näytteenoton tehokkuudella tarkoitetaan todennäköisyyttä valita tartunnan saaneesta kasvista tartunnan saaneita kasvin osia. Vektorien osalta se tarkoittaa sitä, kuinka tehokkaasti menetelmän avulla saadaan otettua kiinni positiivinen vektori, kun niitä esiintyy kartoitettavalla alueella. Maaperän osalta se tarkoittaa sitä, kuinka tehokkaasti saadaan valittua tuhoojan sisältävä maaperänäyte, kun tuhoojaa esiintyy kartoitettavalla alueella.

                                 Sarake 12:

                                 ”Menetelmän herkkyydellä” tarkoitetaan sitä, kuinka todennäköisesti menetelmä havaitsee asianmukaisesti tuhoojan esiintymisen. Menetelmän herkkyys määritellään todennäköisyydeksi siitä, että tosiasiallisesti positiivisesta isäntäkasvista saadaan positiivinen testitulos. Se saadaan kertomalla näytteenoton tehokkuus (eli todennäköisyys valita tartunnan saaneesta kasvista tartunnan saaneita kasvinosia) diagnostisella herkkyydellä (joka määritetään yksilöimisprosessissa käytettävällä silmämääräisellä tarkastuksella ja/tai laboratoriotestillä).

                                 Sarake 13:

                                 Ilmoitetaan riskitekijät eri riveillä käyttäen rivejä tarpeen mukaan. Ilmoitetaan jokaisen riskitekijän osalta riskitaso ja vastaava suhteellinen riski ja isäntäkasvipopulaation osuus.

                                 Sarake B:

                                 Ilmoitetaan kartoituksen tiedot. Jos tietyn sarakkeen tietoja ei sovelleta, merkitään ”Ei sovelleta”. Näissä sarakkeissa annettavat tiedot liittyvät sarakkeeseen 10 ”Havaitsemismenetelmät” sisältyviin tietoihin.

                                 Sarake 19:

                                 Ilmoitetaan positiivisiksi, negatiivisiksi ja määrittämättömiksi todettujen näytteiden määrä. ’Määrittämättömiä’ ovat ne analysoidut näytteet, joista ei ole saatu tulosta erilaisten tekijöiden vuoksi (esim. tulos alle toteamisrajan, näytettä ei käsitelty koska sitä ei ollut yksilöity, vanhentunut näyte jne.).

                                 Sarake 20:

                                 Ilmoitetaan kartoituksen toteuttamisvuoden aikana ilmoitetut esiintymät. Esiintymän ilmoitusnumeroa ei tarvitse mainita, jos toimivaltainen viranomainen on todennut, että havainto koskee asetuksen (EU) 2016/2031 14 artiklan 2 kohdassa, 15 artiklan 2 kohdassa tai 16 artiklassa tarkoitettua tapausta. Tässä tapauksessa ilmoitetaan sarakkeessa 21 (”Huomautukset”) syy, jonka vuoksi tätä tietoa ei anneta.

                                 Sarake 21:

                                 Ilmoitetaan kartoituksen herkkyys, sellaisena kuin se määritellään ISPM:ssä nro 31. Tämän saavutetun luottamustason, joka koskee tuhoojista vapaata asemaa, arvo lasketaan tehtyjen tarkastusten (ja/tai näytteiden) perusteella ottaen huomioon menetelmän herkkyys ja oletettu esiintyvyys.

                                 Sarake 22:

                                 Ilmoitetaan oletettu esiintyvyys ennen kartoitusta tehdyn, tuhoojan todennäköistä todellista esiintyvyyttä kentällä koskevan arvioinnin perusteella. Oletettu esiintyvyys asetetaan tavoitteeksi kartoituksessa, ja se vastaa riskinhallinnasta vastaavien tahojen tekemää kompromissia tuhoojan esiintymistä koskevan riskin ja kartoituksen tekemiseen käytettävien resurssien välillä.

                           B OSA

                        Malli Xylella fastidiosa -organismin vektorihyönteisiä koskevien kartoitusten tuloksista raportoimiseksi

                                 1. Rajatun alueen kuvaus

                                 2. Menetelmä

                                 3. Vyöhyke

                                 4. Vektorilajit

                                 5. Silmämääräiset tarkastukset

                                 6. Ansojen tyyppi (tai muut vektorien pyydystysmenetelmät, kuten haavit)

                                 7. Ansojen (tai muiden pyydystysmenetelmien) määrä

                                 8. Ansojen (tai tapauksen mukaan muiden menetelmien) tarkistamistiheys

                                 9. Ansojen (tai tapauksen mukaan muiden menetelmien) tarkistamisajankohdat

                                 10. Kerättyjen vektorinäytteiden määrä

                                 11. Pyydystettyjen vektorien määrä

                                 12. Analysoitujen vektorien määrä

                                 13. Analysoitujen vektorinäytteiden määrä

                                 14. Positiivisten vektorinäytteiden määrä

                                 15. Negatiivisten vektorinäytteiden määrä

                                 16. Määrittämättömien vektorinäytteiden määrä

                                 17. Huomautukset

                                 Nimi

                                 Määrittämispäivä

                                 Ajankohta

                                 Lukumäärä

                           Ohjeet mallin täyttämistä varten

                                 Sarake 1:

                                 Ilmoitetaan alueen nimi, esiintymän numero tai muu tieto, jonka perusteella kyseessä oleva rajattu alue ja sen määrittämispäivä voidaan yksilöidä.

                                 Sarake 2:

                                 Ilmoitetaan: hävittäminen (H), rajoittaminen (R). Lisätään tarvittaessa rivejä rajattujen alueiden määrän ja niillä sovellettavien menetelmien mukaan.

                                 Sarake 3:

                                 Ilmoitetaan, millä rajatun alueen vyöhykkeellä kartoitus tehtiin: tartuntavyöhyke (TV) tai puskurivyöhyke (PV), käyttäen eri rivejä. Tapauksen mukaan ilmoitetaan tartuntavyöhykkeen se alue, jolla kartoitus tehtiin (esim. viimeiset 5 km, taimitarhojen ympärillä jne.).

                                 Sarake 4:

                                 Ilmoitetaan sarakkeeseen 1 merkityn tuhoojan vektorilajien luettelo, kukin vektori omalla rivillään.

                                 Sarake 5:

                                 Ilmoitetaan vain tarvittaessa.

                                 Sarake 6:

                                 Ilmoitetaan vektorin pyydystysmenetelmän tyyppi. Jos saman vektorin pyydystämiseen käytetään useampia menetelmiä, tiedot ilmoitetaan eri riveillä.

                                 Sarake 7:

                                 Ilmoitetaan ansojen tai muiden pyydystysmenetelmien lukumäärä, kukin menetelmä omalla rivillään.

                                 Sarake 8:

                                 Ilmoitetaan, milloin ansat tai pyydykset tarkistettiin (esim. kerran viikossa, kerran kuukaudessa, neljästi vuodessa jne.).

                                 Sarake 9:

                                 Ilmoitetaan ne kuukaudet vuodesta, jolloin ansat tarkistetaan.

                                 Sarake 10:

                                 Ilmoitetaan kerättyjen näytteiden määrä (samassa näytteessä voi olla useita vektoreita).

                                 Sarake 11:

                                 Ilmoitetaan pyydystettyjen vektorien kokonaismäärä. Mukaan luetaan ainoastaan kohteena olevat vektorit, ei muita pyydyksiin jääneitä lajeja.

                                 Sarake 13:

                                 Ilmoitetaan tuhoojan varalta analysoitujen vektorinäytteiden määrä; tätä sovelletaan silloin, kun näyte koostuu useammasta kuin yhdestä vektorista.

                                 Sarake 16:

                                 Määrittämättömien näytteiden määrä, eli analysoidut näytteet, joista ei erilaisten tekijöiden vuoksi ole saatu tulosta (esim. alle toteamisrajan jne.).

               ”