title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa

text:
                  6.4.2017

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 92/68

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/649,
      annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017,
      lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan
      sekä katsoo seuraavaa:
      1.   MENETTELY

      1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

                  (1)

                  Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, otti 7 päivänä lokakuuta 2016 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1778 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen, kelattujen tai kelaamattomien (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistettujen kuin kuumavalssattujen, pleteroimattomien ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomien kuumavalssattujen levyvalmisteiden, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa unioniin.

                  (2)

                  Tutkimus pantiin vireille 13 päivänä helmikuuta 2016 (3) sen jälkeen, kun European Steel Association (Eurofer), jäljempänä ’valituksen tekijä’, oli 4 päivänä tammikuuta 2016 esittänyt valituksen sellaisten tuottajien puolesta, joiden osuus tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden kokonaistuotannosta unionissa on yli 90 prosenttia.

                  (3)

                  Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 23 kappaleessa todetaan, polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koski 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välistä ajanjaksoa, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

                  (4)

                  Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, komissio pani vireille myös seuraavat kaksi tutkimusta:

                              a)

                              13 päivänä toukokuuta 2016 Kiinasta peräisin olevan saman tuotteen tuontia koskeva tukien vastainen tutkimus (4);

                              a)

                              7 päivänä heinäkuuta 2016 Brasiliasta, Iranista, Venäjältä, Serbiasta ja Ukrainasta peräisin olevan saman tuotteen tuontia koskeva polkumyynnin vastainen tutkimus (5).

            1.2   Kirjaamisvelvoite

                  (5)

                  Valituksen tekijä esitti 5 päivänä huhtikuuta 2016 pyynnön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamiseksi (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 4 kappale). Valituksen tekijä päivitti 2 päivänä kesäkuuta 2016 pyyntöään toimittamalla tuoreempia rahoitustietoja, mutta peruutti sen 11 päivänä elokuuta 2016.

            1.3   Myöhempi menettely

                  (6)

                  Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, jäljempänä ’alustavien päätelmien ilmoittaminen’, useat asianomaiset osapuolet esittivät kirjallisia huomautuksia. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi.

                  (7)

                  Komission yksiköt pyysivät yhtä asianomaista osapuolta pyytämään kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan, jäljempänä ’neuvonantaja’, näkökantaa alustavien laskelmien paikkansapitävyydestä ja osapuolen oikeudesta saada luottamuksellisia tietoja, kuten (135) kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetään. Kuuleminen järjestettiin 7 päivänä helmikuuta 2017.

                  (8)

                  Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Saadakseen kattavampia tietoja unionin tuotantokustannuksista (tuotelajikohtaisesti tutkimusajanjakson neljänneksittäin) komissio pyysi otokseen valittuja unionin tuottajia toimittamaan lisätietoja. Kaikki otokseen valitut unionin tuottajat toimittivat pyydetyt tiedot.

                  (9)

                  Komissio ilmoitti kaikille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi ottaa käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa unioniin. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon asti niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa lopullisista päätelmistä.

                  (10)

                  Kaikkia asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia tarkasteltiin ja ne otettiin soveltuvin osin huomioon.

            1.4   Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote

                  (11)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24 kappaleessa esitetään tarkasteltavana olevan tuotteen alustava määritelmä.

                  (12)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29–35 kappaleessa esitetään kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja tuojan pyyntö jättää työkaluteräs ja pikateräs tuotteen määritelmän ulkopuolelle sekä syyt, joiden vuoksi komissio päätti alustavasti jättää työkaluteräksen ja pikateräksen tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

                  (13)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä toisti väitteensä siitä, että pyyntö ei ollut perusteltu ja että jos komissio hyväksyy pyynnön, tähän liittyy toimenpiteiden kiertämisen riski. Komissio toteaa, että se tarkasteli kiertämisriskiä jo alustavassa vaiheessa. Se havaitsi, että työkaluteräksen ja pikateräksen tuonnin määrällinen osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli noin 1,25 prosenttia vuonna 2015 ja että ne kuuluvat eri CN-koodeihin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34 kappaleessa todetaan. Komissio ei myöskään saanut mitään näyttöä, joka olisi osoittanut, että kaupan rakenteessa olisi väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tapahtunut muutos, joka viittaisi mahdolliseen kiertämiseen.

                  (14)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 32–34 kappaleessa esitetyistä syistä ja koska uusia tosiseikkoja tai uutta näyttöä ei esitetty, komissio pitää voimassa päätöksensä jättää työkaluteräs ja pikateräs tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

                  (15)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 36 ja 37 kappaleessa esitetään italialaisen käyttäjän pyyntö jättää tietyt muut tuotelajit tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Komissio hylkäsi alustavasti tämän pyynnön mutta totesi tutkivansa tarkemmin tätä pyyntöä tuotelajien jättämisestä tuotteen määritelmän ulkopuolelle (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 ja 39 kappale). Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen tämä italialainen käyttäjä toisti pyyntönsä.

                  (16)

                  Komissio pyrki selvittämään käyttäjän esiin ottamia seikkoja yrityksen toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin aikana.

                  (17)

                  Käyttäjä ei kuitenkaan tuonut esiin mitään uusia tekijöitä keskusteluissa. Tämän vuoksi komissio hylkää tämän pyynnön ja vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 38 ja 39 kappaleessa esitetyt päätelmät.

                  (18)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen italialainen käyttäjä toisti pyyntönsä, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle olisi jätettävä välisijavapaan teräksen (IF-teräs), kaksifaasiteräksen, runsashiilisen teräksen ja ei-kidesuunnatun teräksen lajit. Kyseinen käyttäjä viittasi komission tutkivien virkamiesten kanssa käymäänsä keskusteluun, jossa käyttäjän mukaan komission virkamiehet olisivat hyväksyneet, että tarkasteltavana olevan tuotteen ”tavanomaisten” ja korkealaatuisten lajien kemiallisten ominaisuuksien ja käyttötarkoitusten välillä on ero. Käyttäjä viittasi lisäksi kahteen muuhun tutkimukseen, joissa komissio oli päättänyt jättää tuotteen määritelmän ulkopuolelle tietyt tuotelajit. Ensimmäinen tapaus oli toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn alumiinifolion tuonnissa tarkasteltavana olevan tuotteen vähäisen muuttamisen perusteella. Kyseisessä tapauksessa tietynlainen alumiinifolio, jota käytettiin jatkojalostukseen, jätettiin väitteen mukaan pois määritelmästä, joka laajennettiin koskemaan hieman muutettua tuotetta (6). Toisessa tapauksessa oli kyse tietyn Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan korroosionkestävän teräksen tuontia koskevasta tutkimuksesta (7), jossa tuote oli määritelty niin, että autoteollisuudessa käytetyt teräsluokat oli jätetty toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle.

                  (19)

                  Komissio hylkäsi tämän väitteen. Ensinnäkin yrityksen toimitiloissa järjestetyssä tapaamisessa vaihdettiin vain tietoja joidenkin käyttäjän esiin ottamien seikkojen selventämiseksi. Käyttäjälle ei voi syntyä mitään oikeudellisia odotuksia tällaisesta epävirallisesta tapaamisesta. Lisäksi kyseisen käyttäjän väitteen vastaisesti komission tutkivat virkamiehet eivät missään vaiheessa olleet sitä mieltä, että tarkasteltavana olevan tuotteen tietyt lajit olisivat eronneet toisistaan kemiallisten ominaisuuksien ja loppukäytön osalta. Toiseksi on kyllä totta, että tarkasteltavana olevan tuotteen tämänhetkiseen kuvaukseen ja CN-koodeihin sisältyy laatunäkökulmasta hyvin erilaisia tuotelajeja. Sekä unionin tuottajien että vientiä harjoittavien tuottajien tarkasteltavana olevan tuotteen korkealaatuisten lajien tuotanto on kuitenkin keskeistä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoprosessissa, ja korkeampilaatuiset tuotelajit tehdään samoista perusmateriaaleista ja samoilla tuotantolaitteilla. Sen vuoksi väite ei ole riittävä, jotta sen perusteella voitaisiin jättää käyttäjän pyytämä tuote määritelmän ulkopuolelle. Kolmanneksi käyttäjän esiin ottamat kaksi tapausta ovat edelleen käynnissä, eikä niistä ole tehty lopullisia päätelmiä. Lisäksi toisessa näistä (tietynlaista alumiinifoliota koskeva tapaus) on kyseessä toimenpiteiden kiertäminen, joten se ei ole merkityksellinen. Neljänneksi tarkasteltavana olevan tuotteen eri tuotelajien osalta, mukaan luettuna nk. korkealaatuiset tuotelajit, ei ole mahdollista yksilöidä lukuisten tarkasteltavana olevan tuotteen lajien välistä eroa silmämääräisen tarkastelun perusteella, minkä vuoksi tulliviranomaiset eivät kykenisi jättämään tuotetta toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Viidenneksi monissa tapauksissa tuotteita ei voida erottaa toisistaan edes kemiallisen analyysin tai mikrorakennetestien perusteella, koska tietyt ominaisuudet tulevat esiin vasta myöhemmin kylmävalssausprosessissa. Päätelmänä voidaan todeta, että nämä suhteellisen korkealaatuiset tuotelajit täyttävät myös täysin tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän, eikä ole esitetty mitään vakuuttavia väitteitä, joiden perusteella ne olisi jätettävä tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle.

                  (20)

                  Koska tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä ja samankaltaisesta tuotteesta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 24–28 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

                  (21)

                  Tarkasteltavana olevaksi tuotteeksi määritellään näin ollen tietyt Kiinasta peräisin olevat raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat.
                  Tarkasteltavana oleva tuote ei sisällä seuraavia:

                              —

                              tuotteet, jotka ovat ruostumatonta terästä tai kidesuunnattua piiseosteista sähköteknistä terästä,

                              —

                              tuotteet, jotka ovat työkaluterästä ja pikaterästä,

                              —

                              tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on yli 10 mm ja leveys vähintään 600 mm, ja

                              —

                              tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm ja leveys vähintään 2 050 mm.

                        Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 ja 7226 91 99.

            2.   POLKUMYYNTI

      2.1   Normaaliarvo

                  (22)

                  Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö CISA väitti, että vahinko- ja polkumyyntimarginaalien ero herättää epäilyksiä komission menetelmän tarkkuudesta. CISA arvioi, että vertailumaan normaaliarvo oli 61 prosenttia korkeampi kuin unionin tuotannonalan tavoitehinta. CISAn mukaan normaaliarvot, jotka saadaan valituksen tekijään etuyhteydessä olevalta tuottajalta, kuten tässä tutkimuksessa, ovat toisinaan epätavallisen korkeat.

                  (23)

                  Lisäksi CISA väitti, että kun otetaan huomioon tällainen ero, jos tietojen perustana olevat tosiseikat ovat oikein, komission olisi hylättävä Yhdysvaltojen valinta soveltuvaksi vertailumaaksi, tehtävä oikaisuja tietoihin tai käytettävä niiden sijaan EU:n tietoja.

                  (24)

                  Unionin lainsäädännön mukaisesti komissiolla on oikeus käyttää EU:n tuottajiin etuyhteydessä olevien yritysten hintoja, kun kyseessä on asianmukainen vertailumaa. Näin oli esimerkiksi tutkimuksissa, jotka koskivat väsymiskestävyydeltään hyvää betoniterästä (Etelä-Afrikka) (8) ja kylmävalssattuja teräslevytuotteita (Kanada) (9), kuten CISA itsekin toi esiin. Vertailumaan tuottajan ja unionin tuottajan välinen etuyhteys ei mitätöi normaaliarvon määrittämistä tai vaikuta siihen, kun normaaliarvo perustuu asianmukaisesti todennettuihin tietoihin.

                  (25)

                  Normaaliarvoa koskevat laskelmat suoritettiin ja validoitiin sovellettavien oikeudellisten sääntöjen mukaisesti. Niiden perustana olevat tosiseikat ovat oikein.

                  (26)

                  Yhdysvaltojen markkinat ovat kilpaillut: niillä on kymmenen kotimaista tuottajaa ja merkittävästi tuontia useista maista. Yhdysvalloissa on voimassa polkumyynnin ja tukien vastaisia toimenpiteitä, jotka antavat maan yrityksille mahdollisuuden toimia tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Sen vuoksi komissio ei näe mitään syytä olla käyttämättä Yhdysvaltojen hintoja. Oikaisun perustaksi ei esitetty myöskään mitään asiaa tukevaa näyttöä.

                  (27)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti jälleen Yhdysvaltojen valinnan vertailumaaksi tässä tutkimuksessa eikä pitänyt luotettavana maan normaaliarvoa, jota se piti aivan liian korkeana verrattuna hintaan unionin markkinoilla. Koska vertailumaan tuottajan tiedot on tarkastettu ja todettu paikkansapitäviksi, väite hylättiin.

                  (28)

                  Mitä tulee unionissa tosiasiallisesti maksettuja tai maksettavia hintoja koskevaan ehdotukseen, perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa mahdollistetaan näiden hintojen käyttö vain, kun ei ole mahdollista käyttää markkinataloutta harjoittavan kolmannen maan hintoja tai vientiä. Koska tässä tapauksessa on mahdollista käyttää Yhdysvaltojen hintoja eli vertailumaahan perustuvaa menetelmää, ehdotus hylättiin.

                  (29)

                  Näin ollen komissio vahvistaa normaaliarvoa koskevat päätelmänsä.

            2.2   Vientihinnat

                  (30)

                  Komissio teki alustavassa vaiheessa oikaisuja liiketoimiin, joissa vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tuojana toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta.

                  (31)

                  Oikaisuja tehtiin etuyhteydessä olevien tuojien tosiasiallisen voiton osalta.

                  (32)

                  Näiden vientiä harjoittavien tuottajien ja niihin etuyhteydessä olevien kauppiaiden ja tuojien suhteen vuoksi etuyhteydessä olevien tuojien tosiasiallisia voittoja on kuitenkin pidettävä epäluotettavina. Tästä syystä tutkivan viranomaisen olisi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti määritettävä asianmukainen voittomarginaali kohtuullisella perustalla. Komissio katsoi, että etuyhteydettömän tuojan saavuttama voitto on kohtuullinen perusta tässä tapauksessa.

                  (33)

                  Kun kuitenkin otetaan huomioon, että yksikään etuyhteydetön tuoja ei toiminut komission kanssa yhteistyössä tässä tutkimuksessa, komission oli käytettävä läheisimmin tätä tuotetta muistuttavan tuotteen etuyhteydettömän tuojan voittoa. Näin ollen komissio käytti kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuojan voittoa; kyseinen tuote on monessa suhteessa samanlainen kuin tarkasteltavana oleva tuote, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 221 kappaleessa selitetään. Voitto määritettiin kylmävalssattuja teräslevytuotteita koskevassa tutkimuksessa, joka mainittiin (24) kappaleessa. Vientihintaa koskevia laskelmia oikaistiin vastaavasti.

            2.3   Vertailu

                  (34)

                  Vientiä harjoittava tuottaja Jiangsu Shagang Group väitti, että komissio ei paljastanut kaikkia Shagangin vientihintaan tehtyjä oikaisuja ja viittasi yhteen tiettyyn oikaisuun. Komissio selvensi, että kyseisen oikaisun oikeusperusta oli perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohta, koska kyseessä on sellaisen etuyhteydessä olevan yrityksen voittomarginaali, jonka toiminta muistuttaa palkkioperusteisen edustajan toimintaa. Vastauksena tähän Shagang väitti, että sitä olisi pidettävä yhtenä taloudellisena yksikkönä yhdessä siihen etuyhteydessä olevien yritysten kanssa, minkä vuoksi oikaisua ei pitäisi tehdä. Shagangin esittämän pyynnön perusteella 16 päivänä marraskuuta 2016 järjestettiin Shagangin ja komission yksikköjen kanssa kuuleminen, jossa asiasta keskusteltiin perusteellisemmin. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen 12 päivänä tammikuuta 2017 järjestettiin toinen kuuleminen, jossa keskusteltiin muun muassa tästä oikaisusta.

                  (35)

                  Shagang toisti, että siihen etuyhteydessä olevat yritykset (kaksi kauppiasta, jotka sijaitsevat Hongkongissa ja Singaporessa) käyvät kauppaa vain Shagangin tuotteilla terästuotteiden osalta, ja että se, että etuyhteydessä olevat kauppiaat käyvät kauppaa (muilla kuin teräs-) tuotteilla, joita Shagang ei ole tuottanut, ei ole merkityksellistä määritettäessä, onko kyseessä yksi taloudellinen yksikkö.

                  (36)

                  Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan unionin toimielinten on tarkasteltava kaikkia tarvittavia tekijöitä sen määrittämiseksi, suorittaako etuyhteydessä oleva kauppias tuottajan integroituneen myyntiosaston tehtäviä, eivätkä nämä tekijät saa rajoittua tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Unionin toimielimillä on oikeus ottaa huomioon eri tekijöitä, esimerkiksi etuyhteydessä olevan kauppiaan muiden kuin tarkasteltavana olevien tuotteiden myynti ja tällaisen kauppiaan sellaisten tuotteiden myynti, jotka se hankkii muilta kuin siltä tuottajalta, johon se on etuyhteydessä. Näin ollen komissio analysoi useita tekijöitä ja vahvisti muun muassa seuraavaa: i) etuyhteydessä oleva yritys Kiinassa veloitti johdonmukaisen katteen siihen etuyhteydessä olevilta kauppiailta ulkomailla; ii) näiden kauppiaiden pääasiallinen toiminta, jonka osuus oli noin 90 prosenttia niiden liikevaihdosta, muodostui muiden tuotteiden kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kaupasta, mukaan luettuna kaupankäynti etuyhteydettömien osapuolten kanssa; iii) joissakin tapauksissa havaittiin, että vientimyynnistä unioniin oli maksettu palkkioita ja kuluja; iv) yhden etuyhteydessä olevan kauppiaan toimiluvassa sen pääasialliseksi toiminnaksi ilmoitettiin ”tukkumyynti palkkio- tai sopimusperusteisesti, esim. palkkioperusteinen edustaja”; v) tarkastetun tuloslaskelman perusteella vahvistettiin, että etuyhteydessä olevien kauppiaiden oma voitto kattoi kaikki asiaan liittyvät toimistomenot, sen sijaan että menot olisi katettu emoyrityksen maksuilla. Sen vuoksi komissio katsoi, että etuyhteydessä olevat kauppiaat ja Shagang eivät muodosta yhtä taloudellista yksikköä. Näin ollen väite hylättiin ja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukaisesti tehty oikaisu pidettiin voimassa.

            2.4   Polkumyyntimarginaali

                  (37)

                  Laskennallisesti muodostettuun vientihintaan tehdyn oikaisun (ks. (33) kappale) vuoksi kahden yritysryhmän polkumyyntimarginaalit laskettiin uudelleen ja ne nousivat hieman. Tämä vaikutti myös kaikkien muiden yhteistyössä toimineiden ja yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten polkumyyntimarginaaliin, koska se on laskettu yhteistyössä toimineiden yritysten marginaalien perusteella.

                  (38)

                  Lopulliset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                     Taulukko 1

                     Polkumyyntimarginaalit, Kiina

                              Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

                              Lopullinen polkumyyntimarginaali

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              97,3 %

                              Hesteel Group Co., Ltd.

                              95,5 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              Muut yhteistyössä toimineet yritykset

                              100,5 %

                              Kaikki muut yritykset

                              106,9 %

            3.   VAHINKO

      3.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

                  (39)

                  Koska unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmästä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62–66 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

            3.2   Unionin kulutus

                  (40)

                  Yksi asianomainen osapuoli esitti, että unionin kokonaiskulutus oli aliarvioitu, koska unionin tuottajien etuyhteydessä oleville yrityksille suuntautunut myynti, joka tapahtui vastaavilla ehdoilla kuin vapailla markkinoilla, on jätetty pois unionin kulutusta koskevista laskelmista.

                  (41)

                  Tämä väite hylättiin. Erot kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välillä ovat merkityksellisiä vahinkoanalyysissä, koska kytkösmarkkinoille tarkoitetut tuotteet eivät kilpaile suoraan tuonnin kanssa ja siirtohinnat sovitaan ryhmien sisällä erilaisten hinnoittelukäytäntöjen mukaisesti, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 69 kappaleessa todetaan. Sitä vastoin vapaille markkinoille tarkoitetut tuotteet kilpailevat suoraan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kanssa ja hinnat ovat vapaita markkinahintoja. Vapaiden markkinoiden myynnin kokonaismäärään sisältyy unionin tuottajien myynti etuyhteydettömille asiakkaille ja muuhun kuin kytköskäyttöön etuyhteydessä oleville yrityksille. On tutkittu ja vahvistettu, että tämä muu kuin kytköskäyttöön tarkoitettu myynti tapahtui markkinahinnoilla ja että etuyhteydessä oleva ostaja voi vapaasti valita tavarantoimittajan riippumatta siitä, oliko toimittaja etuyhteydessä vai ei. Näin ollen unionin kulutusta (vapailla markkinoilla) ei ole aliarvioitu.

                  (42)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukossa 2 ja 3 ilmoitettiin ja selitettiin unionin kulutuksen kehitys kytkösmarkkinoilla ja vapailla markkinoilla. Kun nämä kaksi taulukkoa yhdistetään, saadaan kokonaiskulutus (siis sekä kytkösmarkkinoiden että vapaiden markkinoiden kulutus), joka kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                     Taulukko 2

                     Kokonaiskulutus (kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden kulutus), tonnia

                              2012

                              2013

                              2014

                              Tutkimusajanjakso

                              Kokonaiskulutus

                              72 181 046

                              74 710 254

                              76 026 649

                              77 427 389

                                 Indeksi (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 105

                                 107

                                 Lähde: Euroferin kyselyvastaus ja Eurostat

                  (43)

                  Edellä olevasta taulukosta käy ilmi, että kokonaiskulutus on kasvanut tasolle, joka oli tutkimusajanjaksolla korkeampi kuin tarkastelujakson alussa. Suuntausta selittää kytkösmarkkinoiden kulutuksen kasvu, joka oli paljon suurempaa kuin vapaiden markkinoiden kulutuksen kasvu absoluuttisesti mitattuna.

                  (44)

                  Näin ollen komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67–74 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin kulutuksesta.

            3.3   Tuonti asianomaisesta maasta

                  (45)

                  Koska asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrästä, markkinaosuudesta ja hinnasta ei esitetty muita huomautuksia, komissio vahvisti myös väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 75–82 kappaleessa esitetyt päätelmät näistä seikoista.

            3.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

      3.4.1   Yleiset huomautukset

                  (46)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen tästä osasta ei saatu mitään huomautuksia.

            3.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

                  (47)

                  Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että useimmat unionin tuotannonalan makrotaloudelliset indikaattorit osoittavat positiivista suuntausta ja oli eri mieltä komission kanssa sen päätelmästä, jonka mukaan unionin tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa.

                  (48)

                  Tämä väite hylättiin. Komissio ei ensinnäkään todennut väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, että unionin tuotannonalalle olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa. Päinvastoin, se totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleessa, että unionin tuotannonalan tilanne oli heikko tutkimusajanjakson lopussa muttei siinä määrin, että sille olisi aiheutunut tarkastelujaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. Toiseksi tähän liittyen komissio viittasi siihen, että joidenkin makrotaloudellisten indikaattoreiden (kuten tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste kytkös- ja vapaiden markkinoiden kulutuksen kasvun ansiosta) suuntaus oli edelleen positiivinen, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117 kappaleessa kuvataan.

                  (49)

                  Näin ollen komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87–103 kappaleessa esitetyt päätelmät makrotaloudellisista indikaattoreista.

            3.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

                  (50)

                  Sama asianomainen osapuoli huomautti, että Kiinasta tulevan tuonnin määrästä (vähän tai paljon) riippumatta otokseen valittujen unionin tuottajien yksikkökustannukset olivat aina korkeammat kuin niiden myyntihinnat, poikkeuksena ainoastaan vuosi 2014. Se myös totesi, että otokseen valittujen unionin tuottajin toiminta oli enimmäkseen tappiollista tarkastelujakson aikana. Sen vuoksi kyseinen asianomainen osapuoli pyysi komissiota tutkimaan tarkemmin, miksi

                              a)

                              otokseen valituille unionin teräksentuottajille aiheutui vuosina 2012–2013 suurimmat tappiot, kun Kiinasta tulevan tuonnin määrät olivat alhaisimmillaan ja sen hinnat olivat samat tai jopa korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat;

                              b)

                              samalla kaudella niiden myyntihinnat olivat alemmat kuin niiden tuotannon yksikkökustannukset.

                  (51)

                  Komissio viittaa tältä osin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106 kappaleeseen. Komissio totesi siinä, että euroalueen velkakriisin jälkimainingit vuosina 2012 ja 2013 ja teräksen kysynnän supistuminen vuonna 2012 vaikuttivat negatiivisesti unionin tuotannonalan toimintaan. Vuonna 2014 unionin tuotannonalan toiminta alkoi elpyä, ja elpyminen jatkui myös vuoden 2015 alkupuoliskolla. Tämä EU:n tuotannonalan tilanteen tilapäinen kohentuminen johtui siitä, että kilpailukyvyn säilyttämiseksi tarkoitettuja ponnistuksia lisättiin, etenkin parantamalla unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuutta. Näistä ponnistuksista huolimatta tuotantokustannukset pysyttelivät yleisesti korkeammalla kuin alenevat myyntihinnat, ja rajoittaakseen markkinaosuuden menetystä unionin tuottajat seurailivat laskevaa hintakehitystä ja alensivat myyntihintojaan huomattavasti etenkin vuonna 2015, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 107 kappaleessa todettiin. Näin ollen komissio katsoo, että se oli tutkinut ja selventänyt riittävästi näitä tekijöitä.

                  (52)

                  Sama asianomainen osapuoli väitti myös, että tehdessään laskelmia myyntimäärästä väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukkojen 7 ja 14 perusteella se havaitsi, että otokseen valittujen unionin tuottajien osuus unionin tuotannonalan kokonaismyyntimäärästä on vain 31 prosenttia, kun väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 kappaleen mukaan sen osuus unionin kokonaistuotannosta on 45 prosenttia. Tämä asianomainen osapuoli väitti, että näin suuri ero herättää epäilyksiä otoksen edustavuudesta ja että muutos otoksessa voisi johtaa täysin erilaisiin vahinkoa koskeviin päätelmiin.

                  (53)

                  Unionin kokonaistuotannoksi arvioitiin 74,7 miljoonaa tonnia, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 kappaleessa mainittiin. Tähän sisältyy sekä vapaiden että kytkösmarkkinoiden käyttö. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan taulukoissa 7 ja 14 sitä vastoin viitataan selvästi pelkästään vapaisiin markkinoihin. Näin ollen ne sisältävät myynnin vain vapailla markkinoilla. Havaittu ero selittyy sillä, että kyseisen asianomaisen osapuolen tekemässä vertailussa käyttämään kokonaistuotantoon sisältyy kytkösmarkkinamyynti, kun siihen olisi pitänyt sisältyä vain vapailla markkinoilla tapahtunut myynti. Tämän vuoksi ei ole mitään syytä epäillä valitun otoksen edustavuutta.

                  (54)

                  Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104–116 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

            3.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

                  (55)

                  Huomautusten analyysin perusteella (ks. (39)–(54) kappale) komissio vahvisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 117–119 kappaleessa esittämänsä päätelmät. Komissio päätteli, että unionin tuotannonalan tilanne oli heikko tutkimusajanjakson lopussa muttei siinä määrin, että sille olisi aiheutunut tarkastelujaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

            4.   VAHINGON UHKA

                  (56)

                  Oikeuskäytännön mukaisesti unionin toimielimillä on oikeus tietyissä olosuhteissa ottaa tutkimusajanjakson jälkeiset tiedot huomioon tehdessään polkumyyntitutkimuksia, jotka on pantu vireille vahingon uhkaa koskevien väitteiden perusteella. Oikeuskäytännössä katsotaan, että vahingon uhkan määrittäminen edellyttää ennakoivaa analyysiä. Perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdassa edellytetään, että merkittävän vahingon uhkan määrittämisen on perustuttava tosiasioihin eikä pelkkiin väitteisiin, arveluihin tai etäisiin mahdollisuuksiin ja että olosuhteiden muutoksen, joka loisi tilanteen, jossa polkumyynti aiheuttaisi vahinkoa, on täytynyt olla selvästi nähtävissä ja sen on oltava välittömästi uhkaava.

                  (57)

                  Kuten oikeuskäytännössä valtuutetaan ja väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 122 kappaleessa todetaan, komissio jatkoi ennakoivaa analyysiään väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen keräämällä tietoja pääasiassa vuoden 2016 jälkipuoliskolta kaikista tekijöistä, joita se oli alun perin tutkinut, ja analysoimalla, voitiinko näitä täydentäviä tietoja käyttää vahvistamaan tai kumoamaan havaintoja, jotka tehtiin tutkimusajanjaksolta saatujen tietojen perusteella.

                  (58)

                  Komissio muistuttaa, että perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan – jota sovelletaan myös väitetyn vahingon uhkan perusteella vireille pantuihin tutkimuksiin – nojalla edustavien päätelmien on perustuttava kauteen, joka päättyy ennen menettelyn vireillepanoa. Tämän periaatteen tarkoituksena on varmistaa, että tutkimuksen tulokset ovat edustavia ja luotettavia takaamalla, että polkumyynnin ja vahingon määrittämisen perustana oleviin tekijöihin ei vaikuta polkumyyntimenettelyn vireillepanosta seuraava asianomaisten tuottajien käyttäytyminen, ja että menettelyn tuloksena käyttöön otetulla lopullisella tullilla voidaan asianmukaisesti korjata polkumyynnin aiheuttama vahinko.

            4.1   Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin sellainen huomattava kasvuvauhti unionin markkinoilla, joka on osoitus tuonnin tuntuvan kasvun todennäköisyydestä

      4.1.1   Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen saattaminen ajan tasalle

                  (59)

                  Tuonti asianomaisesta maasta lisääntyi merkittävästi vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä 246 720 tonnista 1 519 304 tonniin, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124 kappaleessa todetaan. Samassa kappaleessa todetaan myös, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi edelleen (8,5 %) vuoden 2016 alkupuoliskolla (773 275 tonnia) verrattuna vuoden 2015 alkupuoliskoon (712 390 tonnia).

                  (60)

                  Täydentävältä kaudelta eli heinä–syyskuulta 2016 käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti oli alkanut vähentyä verrattuna tutkimusajanjaksoon (2015) ja tutkimusajanjakson jälkeiseen jaksoon tammikuun ja kesäkuun 2016 välillä (ilmaistuna kuukausittaisina keskiarvoina).

                     Taulukko 3

                     Kiinasta tulevan tuonnin määrän kehitys (tonnia)

                              2014

                              Tutkimusajanjakso (2015)

                              Tammikuu–kesäkuu 2016

                              Heinäkuu–syyskuu 2016

                              Kiinasta tulevan tuonnin määrä

                              592 104

                              1 519 304

                              773 275

                              296 267

                              Kiinasta keskimäärin kuukausittain tuleva tuonti

                              49 342

                              126 608

                              128 879

                              98 756

                                 Lähde: Eurostat

                  (61)

                  Komissio havaitsi näin ollen, että kasvavien määrien suuntaus oli pysähtynyt. Arvioidessaan näiden lukujen merkitsevyyttä ja luotettavuutta vahingon uhkaa koskevan analyysin vahvistamista tai kumoamista varten komissio kuitenkin havaitsi myös, että

                              a)

                              Kiinasta keskimäärin kuukaudessa tulevan tuonnin määrä heinäkuun ja syyskuun 2016 välisellä kaudella oli edelleen kaksinkertainen vuoden 2014 kuukausittaiseen keskimääräiseen tuontiin verrattuna;

                              b)

                              Kiinasta kuukausittain keskimäärin tulevan tuonnin vähenemistä heinä–syyskuusta 2016 eteenpäin (verrattuna vuoteen 2015) voi selittää

                                          —

                                          valituksen tekijän 5 päivänä huhtikuuta 2016 esittämän ja kesäkuussa 2016 päivitetyn kirjaamispyynnön – joka peruutettiin vasta elokuun 2016 puolivälissä – hillitsevä vaikutus;

                                          —

                                          29 päivänä heinäkuuta 2016 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1329 (10) ja

                                          —

                                          tieto komission aikeesta tehdä päätös väliaikaisista toimenpiteistä 8 kuukauden (eikä 9 kuukauden) kuluessa vireillepanosta.

            4.1.2   Väliaikaista tullia koskevan asetuksen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset

                  (62)

                  Yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio perusti analyysinsä pääasiassa vuoden 2015 lopulta eteenpäin tietojoukkoon, joka oli yli 9 kuukautta vanha tutkimushetkellä ja joka ei voi antaa luotettavinta kuvaa merkittävästi lisääntyvän tuonnin todennäköisyydestä. Se väitti myös, että tuontisuuntausten analyysi edustavalta ajanjaksolta olisi osoittanut, että tuontimäärät ovat vähenemässä. Tämän vuoksi kyseinen asianomainen osapuoli katsoi, että komission analyysi vahingon uhkasta oli virheellinen.

                  (63)

                  Ensinnäkin komissio huomauttaa, että se oli esittänyt väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 124 kappaleessa kaikki tuolloin saatavilla olevat tiedot sekä tarkastelujaksolta että tutkimusajanjakson jälkeiseltä jaksolta. Toiseksi komissio on jälleen päivittänyt (60) kappaleessa kaikki Kiinasta tulevan tuonnin määrää koskevat tiedot. Tässä päivityksessä komissio huomauttaakin, että Kiinasta keskimäärin kuukausittain tulevan tuonnin määrä väheni heinäkuusta 2016 eteenpäin. Tätä vähenemistä voivat kuitenkin selittää pääasiassa tekijät, jotka mainitaan (61) kappaleessa.

            4.1.3   Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset

                  (64)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan rauta- ja terästeollisuuden järjestö CISA ilmoitti olevansa tyytyväinen komission päätökseen käyttää tutkimusajanjakson jälkeisiä täydentäviä tietoja mutta toisaalta väitti, että komission arvio Kiinasta tulevan tuonnin kehityksestä heinäkuun 2016 jälkeen oli virheellinen. Kyseinen osapuoli totesi, että tosiseikkojen perusteella Kiinasta tulevan tuonnin määrä alkoi vähentyä jatkuvasti vuoden 2016 alusta lähtien. Lisäksi se väitti, että komissio rikkoi perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan yleistä periaatetta toteamalla, että Kiinasta tulevan tuonnin hiljattaisin väheneminen oli todennäköisesti tilapäinen ilmiö, koska merkittävän vahingon uhan määrittämisen on perustuttava tosiasioihin eikä pelkkiin väitteisiin, arveluihin tai etäisiin mahdollisuuksiin. Se pyysi sen vuoksi komissiota tarkastelemaan tutkimusajanjakson jälkeisiä tuoreimpia tietoja pelkkien tosiseikkojen perusteella ja pidättäytymään näiden tietojen tulkitsemisesta etäisten mahdollisuuksien tai perusteettomien toteamusten perusteella. Samanlaisia huomautuksia saatiin kahdelta muulta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja italialaiselta käyttäjältä.

                  (65)

                  Komissio on samaa mieltä siitä, että kasvavien tuontimäärien suuntaus pysähtyi, mutta pääasiassa vasta heinäkuusta 2016 eteenpäin. Se kuitenkin totesi, että tuonnin absoluuttinen määrä oli edelleen suuri. Kiinasta tuli tuontia tammi–kesäkuussa 2016 (773 275 tonnia/6 kk) vähemmän kuin heinä–joulukuussa 2015 (806 914 tonnia/6 kk), mutta keskimääräinen tuontimäärä tammi–kesäkuussa 2016 oli edelleen suurempi kuin tammi–kesäkuussa 2015 (712 390 tonnia/6 kk) ja kaikkina muina 6 kuukauden kausina aikaisemmin. Komissio ei ole analysoinut tuontimäärien suuntausta erillisenä tekijänä vaan on soveltanut kattavaa lähestymistapaa. Se punnitsi ja arvioi perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan toisessa alakohdassa lueteltujen kaikkien tekijöiden lisäksi myös joitakin muita tekijöitä, kuten tilauksia ja kannattavuutta (ks. 4.2–4.5 jakso), jotta sillä olisi vankempi tietopohja yleistä arviointia varten.

                  (66)

                  Komission mukaan Kiinasta tulevan tuonnin vähenemistä pääasiassa vuoden 2016 jälkipuoliskolta eteenpäin selittää kolme tekijää eli terästeollisuutta koskevassa tiedonannossa esitetyt julkiset ilmoitukset, valituksen tekijän tässä asiassa tekemä tuonnin kirjauspyyntö sekä päätös tiettyjen kylmävalssattujen terästuotteiden tullien taannehtivasta kantamisesta:

                              —

                              Terästeollisuudesta 16 päivänä maaliskuuta 2016 annetun komission tiedonannon (11) (”Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen”) mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat tietoisia komission aikeesta ”hyödyntää välittömästi käytettävissä olevia keinoja nopeuttaakseen väliaikaisten toimenpiteiden hyväksymistä” lyhentämällä tutkimusmenettelyjä kuukaudella (yhdeksästä kahdeksaan kuukauteen). Koska tämä tutkimus pantiin vireille 13 päivänä helmikuuta 2016, ne ovat näin ollen olleet tietoisia siitä, että väliaikaisia toimenpiteitä voidaan ottaa käyttöön lokakuun 2016 alussa.

                              —

                              Valituksen tekijä esitti 5 päivänä huhtikuuta 2016 pyynnön Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kirjaamiseksi. Valituksen tekijä päivitti pyyntöään 2 päivänä kesäkuuta 2016 toimittamalla tuoreempia tietoja. Näin ollen asiasta tietoiset vientiä harjoittavat tuottajat ja viejät tiesivät, että jos ne lähettävät tarkasteltavana olevaa tuotetta vuoden 2016 jälkipuoliskolta eteenpäin, riskinä on, että niiden vietyihin samankaltaisiin tuotteisiin saatetaan soveltaa tulleja taannehtivasti 90 päivää ennen väliaikaisten tullien mahdollista käyttöönottoa lokakuussa 2016 eli heinäkuussa 2016.

                              —

                              Komissio hyväksyi 29 päivänä heinäkuuta 2016 täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/1329, jonka nojalla polkumyyntitulleja perittiin ensimmäistä kertaa taannehtivasti tietyistä kylmävalssatuista terästuotteista, jotka myös ovat terästuotteita. Tämän vuoksi riski siitä, että toimenpiteitä sovellettaisiin heinäkuun 2016 alusta tässä menettelyssä varmistui entisestään sen vuoksi, että kyseisessä terästuotetta koskevassa tapauksessa tullit kerättiin taannehtivasti.

                  (67)

                  CISA väitti myös, että komission selitykset siitä, miksi Kiinasta tuleva tuonti väheni vuoden 2016 jälkipuoliskolta eteenpäin ovat ”etäisiä mahdollisuuksia tai perusteettomia toteamuksia”. Kuten edellä esitetään, komission selitykset perustuvat tosiseikkoihin. Komissio huomauttaa, että CISA itse ei esittänyt uskottavaa vaihtoehtoista selitystä sille, miksi Kiinan vienti väheni.

                  (68)

                  Koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio vahvisti päätelmänsä, joiden mukaan Kiinasta tulevan tuonnin viimeisin väheneminen on todennäköisesti tilapäinen ilmiö, joka johtuu (61) kappaleessa yksilöidyistä erityisistä olosuhteista, eikä se mitätöi komission päätelmiä, jotka koskevat vahingon uhkan esiintymistä. Jos lopullisessa vaiheessa ei toteuteta toimenpiteitä, Kiinasta tulevan tuonnin määrä mitä todennäköisimmin kasvaa jälleen, etenkin kun otetaan huomioon ylikapasiteetti Kiinassa ja sen riittämätön vastaanottokyky kolmansissa maissa tai Kiinan sisällä, kuten (70) kappaleesta eteenpäin selitetään.

            4.1.4   Päätelmät

                  (69)

                  Kiinasta tulevan tuonnin määrien vähenemistä heinäkuun 2016 jälkeen voi selittää kirjaamispyynnön hillitsevä vaikutus ja tieto komission aikeesta tehdä päätös väliaikaisista toimenpiteistä 8 kuukauden kuluessa vireillepanosta. Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin absoluuttinen taso heinäkuun 2016 jälkeen on pysynyt erittäin korkeana verrattuna vuoteen 2014. Näistä syistä on todennäköistä, että tuontimäärien väheneminen on ainoastaan tilapäistä ja että suuntaus kääntyy, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Sen vuoksi se ei muuttanut komission arviota siitä, että tutkimusajanjakson lopussa oli selvä ja välitön vahingon uhka.

            4.2   Riittävä ja vapaasti käytettävissä oleva kapasiteetti

      4.2.1   Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen saattaminen ajan tasalle

                  (70)

                  Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 133 kappaleesta ja 185 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi, vuonna 2014 tarkasteltavana olevan tuotteen tosiasiallinen tuotanto Kiinassa (317,4 miljoonaa tonnia) on noin viisinkertainen Venäjän, Ukrainan, Iranin ja Brasilian yhdistettyyn kokonaistuotantoon nähden (57,4 miljoonaa tonnia). Tämä on osoitus tarkasteltavana olevan tuotteen valtavasta tuotantokapasiteetista Kiinassa. Komissio havaitsi lisäksi, että Kiinan markkinoiden vastaanottokyky on riittämätön ja että on erittäin epätodennäköistä, että pelkästään kolmannet maat voisivat ottaa vastaan valtavan vapaasti käytettävissä olevan kapasiteetin (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 139 ja 140 kappale).

                  (71)

                  Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio saattoi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleessa olevan taulukon ajan tasalle tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella seuraavasti:

                     Taulukko 4

                     Samankaltaisen tuotteen tosiasiallinen tuotanto kolmansissa maissa (tuhatta tonnia)

                              Maa

                              Raakateräksen arvioitu kapasiteetti vuodeksi 2015 (12)

                              Raakateräksen tuotanto vuonna 2014

                              Raakateräksen tuotanto vuonna 2015 (13)

                              Teoreettinen ylikapasiteetti vuonna 2015 (13)

                              Kuumavalssattujen teräslevytuotteiden tosiasiallinen tuotanto vuonna 2014

                              Kuumavalssattujen teräslevytuotteiden tosiasiallinen tuotanto vuonna 2015

                              Venäjä

                              90 000

                              71 461

                              70 898

                              19 102

                              26 898

                              27 509

                              Kiina

                              1 153 098

                              822 750

                              803 825

                              349 273

                              317 387

                              322 259

                              Ukraina

                              42 500

                              27 170

                              22 968

                              19 532

                              7 867

                              6 314

                              Iran

                              28 850

                              16 331

                              16 146

                              12 704

                              8 276

                              7 872

                              Brasilia

                              49 220

                              33 897

                              33 256

                              15 964

                              14 229

                              13 388

                        Edellä esitetyt vuotta 2015 koskevat päivitetyt samankaltaisen tuotteen tuotantoluvut osoittavat, että asianomaisen maan tuotanto ylittää merkittävästi kaikkien muiden suurten viejämaiden tuotannon; vuotta 2015 koskevat päivitetyt kapasiteettiluvut raakateräksen osalta osoittavat myös, että vain Kiinassa on näin massiivinen ylikapasiteetti (lähes 350 miljoonaa tonnia vuonna 2015 verrattuna 317 miljoonaan tonniin vuonna 2014, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi).
                  Näin ollen komissio toistaa, että teräksen tuotannon ylikapasiteetti Kiinassa on merkittävä indikaattori siitä, että unionin tuotannonalaan kohdistuu välittömän vahingon uhka.

                  (72)

                  Lisäksi raakateräksen ja tarkasteltavana olevan tuotteen kapasiteettia Kiinassa koskevista tiedoista ja ennusteista, jotka on saatu heinäkuun 2016 jälkeen, tulevat edelleen esiin samat epäjohdonmukaisuudet:

                              a)

                              Yhtäältä komissio sai viitteellisiä tietoja, joiden mukaan Kiina ilmeisesti on alkanut vähentää ylikapasiteettiaan: EU:n edustusto Beijingissä raportoi, että CISAn varajohtajan mukaan Kiina todennäköisesti leikkaa 70 miljoonaa tonnia teräksen ylikapasiteettia vuoden 2016 aikana (ilmoitettu 28 päivänä lokakuuta 2016). Myös Baosteel Group ja Wuhan Steel Group ilmoittivat, että ne olivat tehneet vuodeksi 2016 kohdennetut kapasiteetin leikkaukset jo lokakuussa 2016 (ilmoitettu 24 päivänä lokakuuta 2016).

                              b)

                              Toisaalta hiljattaisissa OECD:n ennusteissa (14) arvioidaan, että Kiinan kapasiteetti kasvaa entisestään vuosina 2016, 2017 ja 2018. Kiinalaiset osapuolet välttivät edelleen sitoutumista unionin ja Kiinan kahdenvälisellä foorumilla teräksen ylikapasiteetin valvontaan. Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmaan (2016–2020) liittyvässä 13. viisivuotissuunnitelmassa esitetään raakateräksen tuotantomääräennusteeksi 750–800 miljoonaa tonnia vuonna 2020 ja raakateräksen tuotantokapasiteetin vähennykseksi 100–150 miljoonaa tonnia vuoteen 2020 mennessä. Siinä myös kannustetaan hyvässä asemassa olevia teräsyrityksiä siirtymään ulkomaille ja perustamaan teräksen tuotantolaitoksia sekä käsittely- ja jakelukeskuksia.

                        Tiivistelmänä voidaan todeta, että Kiinan viranomaiset tunnustavat maansa terässektorin ylikapasiteettiin liittyvät ongelmat, ja joistakin 30 päivän kesäkuuta 2016 jälkeen annetuista ilmoituksista huolimatta ongelmia ei todennäköisesti ratkaista lähitulevaisuudessa. Kiinan ylikapasiteetti on niin massiivinen, että se ei realistisesti tarkasteltuna voi hävitä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.

                  (73)

                  Heinäkuun 2016 jälkeen saadut tiedot Kiinan vastaanottokyvystä ovat rajallisia. Tästä huolimatta komissio havaitsi, että Kiinan kotimarkkinoiden teräksen kysynnän ennustetaan kasvavan vähän tai ei lainkaan seuraavien 4–5 vuoden aikana (2015–2020), koska investoinnit (esimerkiksi rakennussektorilla) ovat vähäisiä, ja tämä vaikuttaa merkittävästi viimeistellyn teräksen kulutukseen Kiinan kotimarkkinoilla (15).

                  (74)

                  Heinäkuun 2016 jälkeen saadut tiedot kolmansien maiden vastaanottokyvystä osoittavat seuraavaa:

                              a)

                              Malesia päätti tammikuussa 2016 kuumavalssattuja keloja koskevan suojatoimenpidetutkimuksen Kiinaa ja joitakin muita maita vastaan, ja Turkki päätti huhtikuussa 2016 polkumyyntitutkimuksen, joka koski Kiinasta, Ranskasta, Japanista, Romaniasta, Venäjältä, Slovakiasta ja Ukrainasta tulevien kuumavalssattujen kelojen tuontia.

                              b)

                              Intia otti hiljattain käyttöön lopullisen tullin seosteräksestä ja seostamattomasta teräksestä valmistettuja kuumavalssattuja levyjä koskevassa suojatoimenpidetutkimuksessa. Brasilia pani vireille tukien vastaisen tutkimuksen, joka koski kuumavalssattujen hiiliteräslevytuotteiden tuontia. Turkkilaiset tuottajat ovat esittäneet uusia polkumyynti- ja tasoitustulleja koskevia vetoomuksia muun muassa Kiinasta peräisin olevien kuumavalssattujen kelojen tuontia vastaan. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli ilmoitti komissiolle, että Turkin viranomaiset olivat käynnistäneet 21 päivänä joulukuuta 2016 uuden polkumyyntitutkimuksen, joka koski raskaslevyjä ja tietyn tyyppisiä kuumavalssattuja teräslevytuotteita.

                        Näiden päivitettyjen tietojen perusteella kolmannet maat eivät todennäköisesti pysty ottamaan vastaan Kiinassa käytettävissä olevan valtavan kapasiteettimäärän seurauksena kasvavaa kiinalaista vientiä. Vaikka Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin pysyisikin ennallaan, jos toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön, unionin markkinat olisivat todennäköisesti edelleen Kiinan polkumyyntiviennin ensisijaisena kohteena.

            4.2.2   Väliaikaista tullia koskevan asetuksen ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset

                  (75)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen jälkeen valituksen tekijä otti esiin, että Kiina on ilmoittanut vuodesta 2008 lähtien useista suunnitelmista teräksen ylikapasiteetin torjumiseksi, mutta mikään niistä ei ole onnistunut. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä toisti, että myös Kiinan aiemmat pyrkimykset rajoittaa kotimaista teräksen ylikapasiteettia ovat epäonnistuneet. Tämän vuoksi kyseisen asianomaisen osapuolen mukaan Kiinan hallitus ei todennäköisesti kykene korjaamaan valtavaa ylikapasiteettia, joka on vaikuttanut terässektoriin useita vuosia ja jota se on yrittänyt ratkaista jo useita kertoja siinä onnistumatta.

                  (76)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen asianomainen osapuoli mainitsi, että Kiinan valtio on hiljattain ilmoittanut saavuttaneensa tavoitteen terässektorin kapasiteetin supistamiseksi vuonna 2016 ja olevansa vahvasti sitoutunut supistamaan edelleen terässektorin kapasiteettia.

                  (77)

                  Väitteestä, jonka mukaan Kiinan valtio on toistuvasti epäonnistunut teräksen massiivisen ylikapasiteetin supistamisessa, komission on suoritettava ennakoiva analyysi vahingon uhkaa koskevassa tapauksessa. Sen vuoksi se piti valituksen tekijän toteamuksia epärelevantteina, koska ne liittyivät menneeseen eikä niitä voida käyttää ekstrapoloimaan Kiinan valtion tulevaa käyttäytymistä.

                  (78)

                  Muiden asianomaisten osapuolten esittämistä vastakkaisista väitteistä, jotka koskevat Kiinan kapasiteetin supistamista, komissio toisti, että tiedot ja ennusteet, joita on saatavilla Kiinan raakateräksen ja tarkasteltavana olevan tuotteen kapasiteetista, sisältävät epäjohdonmukaisuuksia. Kiistämättä sitä, että Kiina on sitoutunut tosissaan vähentämään kapasiteettiaan, tosiseikka kuitenkin on, että tämänhetkinen Kiinan ylikapasiteetti (ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukko 20) on niin massiivinen, että se ei voi realistisesti hävitä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä.

                  (79)

                  Yksi asianomainen osapuoli totesi kolmansien maiden vastaanottokyvystä, että Malesia ja Turkki päättivät Kiinaan kohdistuneet kaksi tutkimusta, jotka koskivat kuumavalssattuja keloja. Sen vuoksi kyseinen asianomainen osapuoli päätteli, että väitetty todennäköisyys kaupan suuntaamisesta unioniin on pienentynyt.

                  (80)

                  Nämä väitteet hylättiin. Kuten (74) kappaleessa mainitaan, muut maat ottavat todennäköisesti käyttöön toimenpiteitä, minkä vuoksi on epätodennäköistä, että kolmannet maat voisivat yksinään ottaa vastaan Kiinan valtavan kapasiteetin.

                  (81)

                  Asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet mitään huomautuksia Kiinan vastaanottokyvystä.

            4.2.3   Päätelmät

                  (82)

                  Päätelmänä voidaan todeta, että tutkimusajanjakson jälkeiset tiedot vahvistavat komission alustavassa vaiheessa tekemän analyysin. Kun otetaan huomioon vähäinen edistys massiivisen ylikapasiteetin leikkaamisessa vuonna 2016, unionin markkinoille suunnattaisiin jatkossakin todennäköisesti merkittäviä määriä teräksen valtavaa ylikapasiteettia, mukaan luettuna samankaltainen tuote, jos toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön. Ylikapasiteetti ja kolmansien maiden ja Kiinan riittämätön vastaanottokyky viittaavat siihen, että Kiinasta tulee todennäköisesti merkittävästi enemmän vientiä unioniin, jos lopullisessa vaiheessa ei oteta käyttöön toimenpiteitä.

            4.3   Tuonnin hintataso

      4.3.1   Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen saattaminen ajan tasalle

                  (83)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 142 kappaleessa todettiin tuonnin hintatasosta, että asianomaisesta maasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski vuoden 2012 ja 2015 välillä 33 prosenttia eli 600 eurosta/tonni 404 euroon/tonni. Lisäksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 145 kappaleessa olevasta taulukosta käy ilmi Kiinasta unionin markkinoille tulevan tuonnin yksikköhintojen jatkuva lasku tutkimusajanjakson jälkeen tammikuun ja kesäkuun 2016 välillä.

                  (84)

                  Käytettävissä olevat tiedot tuonnin hintatasoista heinäkuun ja syyskuun 2016 välillä osoittavat, että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat.

                     Taulukko 5

                     Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat tutkimusajanjakson jälkeen

                              Tammikuu 2016

                              Kesäkuu 2016

                              Heinäkuu 2016

                              Elokuu 2016

                              Syyskuu 2016

                              Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta
                              (euroa/tonni)

                              326

                              308

                              371

                              367

                              370

                                 Lähde: Eurostat

                  (85)

                  Kiinan tuontihintojen hiljattaista kohoamista on tarkasteltava seuraavassa yhteydessä:

                              a)

                              Kiinan tuontihinnat eivät olleet ainoita, jotka kohosivat 30 päivän kesäkuuta 2016 jälkeen. Myös muiden unioniin merkittävää vientiä harjoittavien maiden tuontihinnat kohosivat 30 päivän kesäkuuta 2016 jälkeen.

                              b)

                              Kolmen viimeisen kuukauden (heinäkuu–syyskuu 2016) aikana saavutettu taso alitti edelleen EU:n tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset (noin 431 euroa/tonni tutkimusajanjakson lopulla; ks. väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 104 kappaleessa oleva taulukko 11). Hintatasojen kohoamisesta huolimatta alhaisista hinnoista johtuvaa valtavaa painetta esiintyy edelleen, mikä asettaa EU:n tuotannonalan kestämättömään tilanteeseen.

                              c)

                              Yksi merkittävä syy tarkasteltavana olevan tuotteen globaaliin hinnan nousuun on raaka-ainehintojen nousu. Erityisesti koksihiilen hinta lähes kaksinkertaistui (noin 200 euroon tonnia kohti) lokakuussa 2016 verrattuna vuoden 2016 ensimmäisen puoliskon hintoihin. Tämä johtui Kiinan hiilikaivosten pakollisten työtuntien vähennyksen ja Australian kaivosten tuotantohäiriöiden yhdistetystä vaikutuksesta. On syytä huomata, että Kiina ja Australia ovat maailman johtavia koksihiilen tuottajamaita. Koksihiilen hinnan jyrkkä nousu näkyy jäljempänä olevassa kaaviossa (16).

                     Kaavio

                     Koksihiilen hinnan kehitys

                  Sen vuoksi voidaan olettaa, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat laskevat jälleen, kunhan näiden koksihiileen liittyvien poikkeuksellisten olosuhteiden vaikutus hälvenee.

            4.3.2   Väliaikaista tullia koskevan asetuksen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset

                  (86)

                  Yksi asianomainen osapuoli mainitsi, että komission analyysi rajoittuu kesäkuuhun 2016, kun taas tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hinnat ovat kohonneet jatkuvasti kesäkuun 2016 jälkeen. Se pyysi komissiota ottamaan huomioon nämä tuoreimmat tiedot. Myös toinen asianomainen osapuoli toi esiin, että tuonnin hinnat alkoivat kohota hiljattain.

                  (87)

                  Komissio vahvistaa, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat heinäkuun ja syyskuun 2016 välisellä kaudella, kuten (84) kappaleessa olevassa taulukossa esitetään. Nämä asianomaiset osapuolet eivät kuitenkaan maininneet, että hinnat kohosivat globaalisti raaka-aineiden, etenkin koksihiilen, hintojen kohoamisen vuoksi (ks. (85) kappale).

            4.3.3   Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset

                  (88)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CISA väitti jälleen, että komissio rikkoi perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan yleistä periaatetta, koska merkittävän vahingon uhan määrittämisen on perustuttava tosiasioihin eikä pelkkiin väitteisiin, arveluihin tai etäisiin mahdollisuuksiin. Se viittasi tässä yhteydessä tiettyyn kontekstiin, joka rakentuu pelkkiin mahdollisuuksiin. Toiseksi se väitti, että komission toteamus, jonka mukaan keskimääräinen tuontihinta viimeisimmällä kaudella (heinä- ja syyskuun välillä 2016) oli alle unionin tuotannonalan tuotantokustannusten tutkimusajanjakson lopulla, oli harhaanjohtava, koska tällainen vertailu perustuu kahteen eri kauteen minkä vuoksi siinä ei verrata samoja asioita toisiinsa. Samanlaisia huomautuksia saatiin yhdeltä italialaiselta käyttäjältä ja muilta kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Yksi näistä kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista mainitsi, että tuonnin hinnat olivat alentuneet 13,5 prosenttia tammikuun 2016 ja syyskuun 2016 välillä.

                  (89)

                  Toinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja huomautti, että kohoavien tuontihintojen suuntaus on merkki siitä, että vahingon uhkaa ei ole, ja se viittasi tältä osin oikeuskäytäntöön.

                  (90)

                  Ensinnäkin väitteestä, jonka mukaan komissio rikkoi perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan yleistä periaatetta, komissio toistaa, että se perusti päätelmänsä tosiseikkoihin eikä pelkkiin väitteisiin, arveluihin tai etäisiin mahdollisuuksiin. Komissio otti huomioon tosiseikat, kuten tiedot taulukossa 5, ja tulkitsi näitä tietoja, ja havaitsi, että hinnat olivat laskeneet kesäkuuhun 2016 asti ja kohonneet sen jälkeen, mikä johtui pääasiassa raaka-ainehintojen kohoamisesta (ks. (85) kappale). CISA ei itsekään tarjoa vaihtoehtoista uskottavaa selitystä Kiinasta tulevan tuonnin hintojen kehityksestä. Komissio ei ole analysoinut kiinalaisten hintojen suuntausta erillisenä tekijänä vaan on soveltanut kattavaa lähestymistapaa. Se punnitsi ja arvioi perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan toisessa alakohdassa lueteltujen kaikkien tekijöiden lisäksi myös joitakin muita tekijöitä, kuten tilauksia ja kannattavuutta (ks. 4.5 jakso), jotta sillä olisi vankempi tietopohja yleistä arviointia varten.

                  (91)

                  Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan komissio johti asianomaisia osapuolia tarkoituksellisesti harhaan vertaamalla keskimääräistä tuontihintaa heinäkuun ja syyskuun 2016 välisenä aikana unionin tuotannonalan tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson lopulla, komissio erotti selvästi toisistaan molemmat kaudet. Lisäksi tässä yhteydessä on syytä korostaa, että unionin tuotannonalan tuotantokustannuksia koskevat tiedot tutkimusajanjakson lopulta olivat tuoreimpia käytettävissä olevia tietoja tässä menettelyssä, koska tietoja tutkimusajanjakson jälkeisistä unionin tuotannonalan tuotantokustannuksista ei kerätä. Vaikka oletettaisiinkin, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olisivat viimeisimmän kauden aikana laskeneet, tämä ei tekisi pätemättömäksi sitä seikkaa, että Kiinasta tulevan tuonnin hintataso syyskuussa 2016 kohdisti edelleen valtavan hintapaineen unionin terästeollisuuteen.

                  (92)

                  Väitteestä, jonka mukaan komissio ei noudattanut oikeuskäytäntöä, komissio huomautti, että väite on perusteeton, koska komissio analysoi tässä tapauksessa raaka-ainehintojen kehityksen tutkimusajanjakson jälkeen (ks. 85 kappale). Näin ollen tämä väite hylättiin.

            4.3.4   Päätelmät

                  (93)

                  Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kohosivatkin heinäkuusta 2016 eteenpäin eikä muita huomautuksia ei esitetty, tutkimusajanjakson jälkeiset hintatiedot eivät tee kokonaisuudessaan pätemättömäksi päätelmää, jonka mukaan Kiinan hintojen alennukset ovat johtaneet vahingon uhkaan. Vahingon uhka ei poistunut, vaikka Kiinasta tulevan tuonnin hinnat kohosivat heinäkuusta 2016 eteenpäin. Kuten (85) kappaleessa todetaan, tämä kohonnut hintatasokaan ei pysäytä valtavaa hintojen alenemista, joka asettaa EU:n tuotannonalan kestämättömään tilanteeseen, kun verrataan Kiinan kohonneita hintoja unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson lopussa. Komissio päätteli, että kohonneet tuontihinnat saattavat olla vain tilapäinen suuntaus, joka todennäköisesti pysähtyy, kunhan raaka-ainehintojen kohoamisen syyt ovat hävinneet. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelu unionin markkinoilla oli aggressiivista, etenkin vuoden 2015 jälkipuoliskolla ja vuoden 2016 alkupuoliskolla. Kun otetaan huomioon Kiinan massiivinen teräksen, myös tarkasteltavana olevan tuotteen, ylikapasiteetti, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat pitää yllä aggressiivista hintastrategiaa ja alentaa myyntihinnat minimitasolle, jos toimenpiteitä ei toteuteta.

            4.4   Varastot

      4.4.1   Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen saattaminen ajan tasalle

                  (94)

                  Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 147 kappaleessa todettiin varastojen tasosta, että komissio ei pitänyt tätä tekijää erityisen merkityksellisenä pääasiassa siksi, että unionin tuottajat tuottavat tilausten perusteella, minkä vuoksi ne voivat pitää varastonsa pieninä.

                  (95)

                  Kiinan varastoista komissio ei kyennyt löytämään kattavia tutkimusajanjakson jälkeisiä tietoja kiinalaisille yhteistyössä toimineille tuottajille esitetyistä pyynnöistä ja sen omista tutkimuksista huolimatta.

                  (96)

                  Komissio havaitsi kuitenkin, että 40 suuren kiinalaisen kaupungin teräsvarastot pienenivät raporttien mukaan 8,89 miljoonaan tonniin (lokakuun 2016 loppu) 9,41 miljoonasta tonnista (syyskuun 2016 loppu). Lisäksi 80 suuren kiinalaisen tehtaan teräsvarastot olivat 13,46 miljoonaa tonnia syyskuun 2016 lopussa (17), kun ne olivat 16,07 miljoonaa tonnia syyskuun 2015 lopussa.

            4.4.2   Väliaikaista tullia koskevan asetuksen ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset

                  (97)

                  Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia varastojen tasosta.

            4.4.3   Päätelmät

                  (98)

                  Päätelmänä voidaan todeta, että teräsvarastot Kiinassa pysyivät 30 päivän kesäkuuta 2016 jälkeen suunnilleen samalla tasolla kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 150 kappaleessa esitetään. Sen vuoksi komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 151 kappaleessa esitetyt päätelmänsä.

            4.5   Muut tekijät: unionin tuotannonalan kannattavuus ja tehdyt tilaukset unionissa

      4.5.1   Tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen saattaminen ajan tasalle

                  (99)

                  Saadut tilaukset kehittyivät negatiivisesti, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 155 kappaleessa todetaan. Lisäksi tutkimuksessa vahvistettiin, että valituksen tekijöiden, joiden osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta on noin 90 prosenttia, kannattavuus heikkeni edelleen.
                  Heinäkuun 2015 ja kesäkuun 2016 väliseltä ajalta käytettävissä olevat tiedot osoittavat kannattavuuden heikenneen edelleen siitä huolimatta, että saadut tilaukset osoittivat positiivisempaa suuntausta (vuoteen 2015 verrattuna) seuraavasti:

                     Taulukko 6

                     Valituksen tekijöiden kannattavuuden ja saatujen tilausten kehitys

                              Kuvaus

                              2013

                              2014

                              2015

                              Huhtikuu 2015 – maaliskuu 2016

                              Heinäkuu 2015 – kesäkuu 2016

                              Kannattavuus

                              – 4,86 %

                              – 1,28 %

                              – 3 % – – 5 %

                              – 5 % – – 7 %

                              – 7 % – – 9 %

                              Saadut tilaukset

                              16 631 630

                              16 677 099

                              15 529 155

                              15 636 444

                              15 944 183

                                 Lähde: Eurofer (tiedot tarkastettu viimeistä saraketta lukuun ottamatta)

            4.5.2   Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen asianomaisilta osapuolilta saadut huomautukset

                  (100)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CISA väitti, että koska tilaukset ovat lisääntyneet tutkimusajanjakson jälkeen, unionin tuottajat ovat saaneet enemmän tilauksia, minkä vuoksi unionin tuotannonalan tulevaisuudennäkymät ovat positiiviset.

                  (101)

                  Komissio on samaa mieltä siitä, että tilaukset lisääntyivät hieman, mutta viittasi samalla valituksen tekijöille aiheutuneisiin ennätyssuuriin tappioihin, jotka näkyvät samassa taulukossa. Vaikka unionin tuottajien toiminta saattaisi elpyä viimeisimmällä tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella, tämä ei kuitenkaan kompensoisi samalla kaudella jyrkästi lisääntyneitä tappioita.

            4.5.3   Päätelmät

                  (102)

                  Koska muita huomautuksia ei esitetty, päätelmänä voidaan todeta, että komissio havaitsi valituksen tekijöiden kannattavuuden heikenneen edelleen viimeisimmällä ajanjaksolla. Näin ollen arvio, jonka mukaan vuoden 2015 lopulla oli vahingon välitön uhka, ei ole pätemätön. Kannattavuuden heikkeneminen edelleen vuoden 2016 ensimmäisen puoliskon aikana pikemminkin vahvisti tätä indikaattoria koskevan komission arvion paikkansapitävyyttä.

            4.6   Olosuhteiden muutoksen nähtävyys ja välittömyys

                  (103)

                  Perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan mukaan ”olosuhteiden muutoksen, joka loisi tilanteen, jossa polkumyynti aiheuttaisi vahinkoa, on täytynyt olla selvästi nähtävissä ja sen on oltava välittömästi uhkaava”.

                  (104)

                  Kaikki edellä mainitut tekijät on analysoitu ja todennettu tutkimusajanjaksolta, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus painui – 10 prosentin kestämättömälle tasolle vuoden 2015 viimeisellä neljänneksellä, jolloin Kiinan hintapaine tuntui eniten.

                  (105)

                  Tutkimusajanjakson jälkeiset tiedot osoittivat lisäksi, että unionin kannattavuuden negatiivinen suuntaus, joka alkoi vuoden 2015 jälkipuoliskolla, jatkui vuoden 2016 alkupuoliskolla.

                  (106)

                  Heinäkuun ja syyskuun 2016 väliseltä kaudelta käytettävissä olevat tiedot antavat tilanteesta hajanaisen kuvan. Kiinasta tulevan tuonnin määrä kyllä väheni, mutta ylikapasiteetti oli edelleen uhkaava. Mitä tulee Kiinan hintojen kohoamiseen samalla kaudella, Kiinasta tulevan tuonnin hintataso syyskuussa 2016 kohdisti edelleen valtavan hintapaineen unionin tuotannonalaan, vaikka oletettaisiinkin, että unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olisivat viimeisimmän kauden aikana laskeneet. Tästä seuraa, että vahingon uhka oli välitön ja selvästi nähtävissä tutkimusajanjakson lopussa.

                  (107)

                  Komissio vahvisti näin ollen, että tutkimusajanjakson lopussa olosuhteiden muutos oli selvästi nähtävissä ja välittömästi uhkaava ja että tästä aiheutuu tilanne, jossa polkumyynti aiheuttaa vahinkoa.

            4.7   Vahingon uhkaa koskevat päätelmät

                  (108)

                  Unionin tuotannonala elpyi vuonna 2014 ja vuoden 2015 alkupuoliskolla, mutta lähes kaikki vahinkoindikaattorit alkoivat laskea jyrkästi vuoden 2015 jälkipuoliskolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 158 kappaleessa mainitaan. Tutkimuksessa kävi ilmi, että negatiivinen suuntaus, joka alkoi vuoden 2015 jälkipuoliskolla, ei päättynyt vuoden 2016 alkupuoliskolla. Tämän seurauksena kaikki perusasetuksen 3 artiklan 9 kohdan puitteissa arvioidut tekijät – etenkin polkumyyntituonnin merkittävästi kasvanut määrä vuonna 2015 edelleen alenevilla hinnoilla, Kiinan valtava ylikapasiteetti ja unionin tuotannonalan kannattavuuden negatiivinen kehitys – viittaavat kaikki samaan suuntaan.

                  (109)

                  Heinäkuun ja syyskuun 2016 väliseltä kaudelta käytettävissä olevat tiedot antavat tilanteesta hajanaisen kuvan. Kiinasta tulevan tuonnin määrä kyllä väheni, mutta ylikapasiteetti oli edelleen uhkaava ja hinnat alittivat unionin tuotannonalan tuotantokustannukset hiljattaisesta kohoamisestaan huolimatta.

                  (110)

                  Tämä analyysi huomioon ottaen komissio päätteli, että tutkimusajanjakson lopussa unionin tuotannonalaan kohdistuva uhka oli selvästi nähtävissä ja välitön. Edellä analysoidut tutkimusajanjakson jälkeiset kehityssuunnat eivät tee arviosta pätemätöntä.

                  (111)

                  Lisäksi komissio hylkäsi CISAn lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämät väitteet, joiden mukaan komission arviointi ei ollut oikeuskäytännön mukainen, tuomalla esiin kaksi pääasiallista eroa sen tässä tapauksessa noudattaman lähestymistavan ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 926/2009 (18) hyväksymiseen johtaneen lähestymistavan välillä.

                              —

                              Ensinnäkin kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan tilanteen havaittiin tässä tapauksessa olevan heikko tutkimusajanjakson lopussa muttei siinä määrin, että sille olisi aiheutunut tarkastelujaksolla perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

                              —

                              Toiseksi komissio analysoi ja arvioi tässä tapauksessa mahdollisuuksien mukaan perusteellisesti tutkimusajanjakson jälkeiset tiedot voidakseen vahvistaa tai hylätä päätelmänsä, kuten oikeuskäytännössä sallitaan.

            5.   SYY-YHTEYS

                  (112)

                  Yksi asianomainen osapuoli toisti, että tutkimusajanjakson aikana unioniin tuli suurin määrä tuontia Venäjältä ja että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus oli edelleen erittäin pieni eli noin 4 prosenttia, joskin se oli kasvussa tarkastelujaksolla. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen asianomainen osapuoli huomautti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin pelkkä 4 prosentin markkinaosuus esti syy-yhteyttä koskevan päätelmän tekemisen.

                  (113)

                  Näitä väitteitä käsiteltiin jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 177–188 kappaleessa. Markkinaosuuden osalta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 kappaleessa todettiin, että Kiinasta unioniin tulevan tuonnin kokonaismarkkinaosuus yli viisinkertaistui tarkastelujaksolla.

                  (114)

                  Valituksen tekijän mukaan olisi asianmukaista kumuloida Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja käynnissä olevan tutkimuksen piiriin kuuluvasta viidestä muusta maasta polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä toisti tämän seikan.

                  (115)

                  Komissio ei kyennyt tässä tapauksessa kumuloimaan polkumyyntituontia yhdistämällä nämä kaksi tutkimusta. Tuotteen tuonnin tutkiminen samanaikaisesti polkumyynnin vuoksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan nojalla edellyttää joko tuontia, joka on saman tutkimuksen kohteena, tai tuontia, jota tutkitaan kahdessa eri tutkimuksessa, jotka ovat käynnissä samanaikaisesti ja joilla on samat tai suureksi osaksi päällekkäiset tutkimusajanjaksot. Tässä tapauksessa molemmissa tutkimuksissa on eri tutkimusajanjaksot, joissa on päällekkäisyyttä vain 6 kuukautta.

                  (116)

                  Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 197 ja 198 kappaleessa esitetyt päätelmät.

            6.   UNIONIN ETU

      6.1   Unionin tuotannonalan etu

                  (117)

                  Koska unionin tuotannonalan edusta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 203 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

            6.2   Tuojien etu

                  (118)

                  Koska tuojien edusta ei esitetty huomautuksia, komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 204 kappaleessa esitetyt päätelmät.

            6.3   Käyttäjien etu

                  (119)

                  Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen jotkin käyttäjät väittivät, että ei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä asianomaista maata kohtaan. Niiden mukaan polkumyyntitoimenpiteet olisivat vastoin käyttäjien etua, koska

                              a)

                              niillä olisi kilpailun vastainen vaikutus ja

                              b)

                              ne johtaisivat kolmansissa maissa valmistettujen jatkojalostustuotteiden suurempiin tuontimääriin.

                  (120)

                  Väitettä, jonka mukaan polkumyyntitoimenpiteillä olisi kilpailun vastainen vaikutus, käsiteltiin jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 205–212 kappaleessa. Väitteestä, jonka mukaan tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat polkumyyntitoimenpiteet johtaisivat kolmansissa maissa valmistettujen jatkojalostustuotteiden suurempiin tuontimääriin, ei toimitettu asiaa tukevaa lisätietoa. Tämän vuoksi komissio hylkäsi tämän väitteen.

                  (121)

                  Tutkimuksessa yhteistyössä toiminut italialainen käyttäjä väitti, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 210 kappaletta olisi täydennettävä ilmoittamalla myös polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus sen voittomarginaaliin. Tähän liittyen kyseinen italialainen käyttäjä mainitsi, että jos oletetaan polkumyyntitulliksi 22,6 prosenttia, sen voitto ennen veroja pienenisi 2,3 prosenttiyksikköä. Tämän vuoksi kyseinen käyttäjä päätteli, että polkumyyntitoimenpiteillä olisi merkittävä vaikutus sen kannattavuuteen ja varsinkin muihin pienempiin etuyhteydettömiin käyttäjiin, jotka toimivat tarkasteltavana olevan tuotteen jalostuksen alalla. Komissio myöntää, että polkumyyntitulleilla on negatiivinen vaikutus tämän italialaisen käyttäjän kannattavuuteen. Komissio kuitenkin huomauttaa myös, että käyttäjä ei ole riippuvainen yksinomaan Kiinasta tulevasta tuonnista, vaan se osti tarkasteltavana olevaa tuotetta tutkimusajanjaksolla myös unionin tuottajilta samoin kuin muiden kolmansien maiden tuottajilta. Lisäksi sen kannattavuus pysyisi positiivisena, joskin alhaisella tasolla.

                  (122)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä väitti, että tämän italialaisen käyttäjän tulokset kasvun ja voiton osalta ovat jyrkässä ristiriidassa verrattuna unionin tuottajiin, joille aiheutuu raskaita tappioita. Komissio katsoi, että tämä väite ei muuta käyttäjiin kohdistuvia vaikutuksia koskevaa analyysiä. Unionin tuottajien edut on jo otettu huomioon, kuten 6.1 jaksossa esitetään.

                  (123)

                  Komissio ei voinut arvioida toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia muihin käyttäjiin, koska ne eivät toimineet yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

                  (124)

                  Edellä esitetyn perusteella ja koska muita huomautuksia ei esitetty, komissio vahvistaa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 213 kappaleessa esitetyt päätelmät.

            6.4   Unionin etua koskevat päätelmät

                  (125)

                  Koska unionin edusta ei esitetty muita huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 214–217 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

            7.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

      7.1   Vahingon korjaava taso

                  (126)

                  Komissio päätti alustavasti asettaa tavoitevoiton 7 prosenttiin käyttäen perustana OECD:n tutkimusta, jossa simuloitiin, miten unionin tuotannonalan elpyminen talous- ja rahoituskriisin aiheuttamasta lamasta vuonna 2009 olisi voinut kehittyä. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 224 kappaleessa mainittiin, komissio on tarkastellut asiaa tarkemmin; se on ottanut huomioon päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset ja on myös pyytänyt ja analysoinut asiaa koskevia lisätietoja.

                  (127)

                  Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet esittivät huomautuksia 7 prosentin tavoitevoitosta. Yksi asianomainen osapuoli väitti, että tämä oli aivan liian alhainen, kun taas toisen mukaan se oli liiallinen.

                  (128)

                  Eurofer piti 7 prosentin tavoitevoittoa aivan liian alhaisena. Sen mukaan asianmukaisin menetelmä voittomarginaalin määrittämiseksi on joko käyttää kuumavalssattuja levytuotteita koskevasta aiemmasta tutkimuksesta (vuonna 2000) saatuja tietoja tai terästeollisuuden vuonna 2008 saavuttamaa kannattavuutta koskevia tietoja. Jos tavoitevoiton perustana käytettäisiin vuonna 2000 saavutettuja voittoja, tavoitevoitto olisi 12,9 prosenttia, ja jos käytettäisiin vuonna 2008 saavutettuja voittoja, tavoitevoitto olisi 14,4 prosenttia. Eurofer väitti, että koska unionissa ei ole tapahtunut teknologisia tai rahoituksellisia muutoksia vuoden 2000 jälkeen, kyseisenä vuonna saavutettujen voittojen käyttäminen olisi asianmukaista. Toinen vaihtoehto olisi vuonna 2008 saavutettujen voittojen käyttäminen, koska komissio tarkasti kannattavuustiedot kymmenen vuoden ajalta, mukaan luettuna vuosi 2008, joka edelsi talouskriisiä. Eurofer lisäsi, että tavoitevoittoa ei pitäisi johtaa vuosilta, joihin on vaikuttanut talouskriisi tai asianomaisesta maasta tuleva polkumyyntituonti. Jos komissio hylkää molemmat lähestymistavat, Eurofer väitti, että OECD:n vuoden 2013 tutkimuksen tukemaa tavoitevoittoa olisi oikaistava ottaen huomioon eurooppalaisen kuumavalssattujen teräslevytuotteiden tuotannonalan saavuttama tosiasiallinen tulos tutkimusajanjaksolla. Tämä johtaisi kohtuulliseen 10 prosentin voittomarginaaliin.

                  (129)

                  Tutkimuksessa vahvistettiin, että tavoitevoiton määrittäminen vuonna 2000 saavutettujen voittojen perusteella ei ole kohtuullinen vaihtoehto, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 220 kappaleessa selitetään. Vaikka epätodennäköisesti oletettaisiin, että unionissa ei ole tapahtunut mitään teknologisia tai rahoituksellisia muutoksia vuoden 2000 jälkeen, kuten Eurofer väittää, ainakin unionin markkinoiden koko on muuttunut vuoden 2000 jälkeen, kun jäsenvaltioiden määrä on lisääntynyt vuosina 2000–2016. Tavoitevoiton perustaminen vuonna 2008 saavutettuihin voittoihin ei myöskään ole asianmukainen vaihtoehto, pääasiassa siksi, että vahingon uhka edellyttää pikemminkin ennakoivaa analyysiä, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 222 kappaleessa selitetään. Euroferin pyyntöä tavoitevoiton kohottamisesta 7 prosentista 10 prosenttiin siinä tapauksessa, että perustana ei käytetä vuotta 2000 tai vuotta 2008, ei ollut perusteltu riittävästi.

                  (130)

                  Kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja Hebei Iron & Steel Group (19) ja siihen etuyhteydessä oleva tuoja Duferco SA totesivat, että 7 prosentin tavoitevoitto oli liiallinen, epäasianmukainen ja epätarkka seuraavista syistä: Ensinnäkin se heijastelee tuloarviota, johon liittyy epävarmuutta ja jonka perustana olevat parametrit ovat muuttuneet tällä välin. Toiseksi se heijastelee kannattavuutta, jota edellytetään, että koko unionin terästeollisuus – eikä pelkästään tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuottajat – selviytyy. Komissio oli alustavasti päätellyt, että tuonti tapahtui polkumyynnillä vuonna 2015, mutta polkumyyntiä ei sitä vastoin esiintynyt vuosina 2012–2014, jolloin kannattavuus oli – 3,3 prosentin (tappio) ja 0,4 prosentin (voitto) välillä. Jos vaihtoehtoisesti oletetaan, että vuosina 2012–2014 esiintyi polkumyyntiä, viimeisin vuosi, jolta ei ole näyttöä tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyyntituonnista, oli vuosi 2011, jolloin saavutettu keskimääräinen voitto oli 3,11 prosenttia. Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen sama kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti lisäksi, että lähestymistapa rikkoo räikeästi tuomioistuimen oikeuskäytäntöä, koska siinä otettiin huomioon muita tekijöitä kuin polkumyynti ja sillä pyritään varmistamaan unionin terästeollisuuden säilyminen.

                  (131)

                  Komission mukaan asianomainen osapuoli ei ensinnäkään perustellut väitteitään, joiden mukaan 7 prosentin tavoitevoiton määrittämiseen käytetyn tutkimuksen perustana olevat parametrit olisivat muuttuneet tällä välin.

                  (132)

                  Toiseksi asianomainen osapuoli väitti, että tutkimus heijastelee kannattavuutta, jota edellytetään, että koko unionin terästeollisuus – eikä pelkästään tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuottajat – selviytyy. Koska muita luotettavia tietoja ei ollut, komissio sovelsi näitä terästeollisuutta koskevia lukuja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, koska kuumavalssatut teräslevytuotteet muodostavat suuren osan raakateräksen tuotannosta, kuten jo väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 223 kappaleessa todetaan.

                  (133)

                  Kolmanneksi ei vaikuta asianmukaiselta käyttää joko vuosien 2012–2014 tai vuoden 2011 kannattavuustietoja, kuten esitettiin. Tavoitevoitto on hinta, jonka unionin tuotannonala voisi kohtuudella odottaa saavansa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa ilman polkumyyntituontia. Vuosia 2012, 2013 ja 2014 ei voida pitää vuosina, joina vallitsivat tavanomaiset kilpailuedellytykset, kun otetaan huomioon euroalueen velkakriisin jälkimainingit ja teräksen kysynnän väheneminen vuonna 2012, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106 kappaleessa mainitaan. Lisäksi kuten kylmävalssattujen tuotteiden tapauksessa (20) todettiin, vuoden 2011 tietoja ei voida käyttää perustana, koska vuoden 2009 rahoituskriisin vaikutukset näkyivät kannattavuudessa vielä kaksi vuotta myöhemmin.

                  (134)

                  Edellä esitetyn perusteella komissio vahvistaa, että 7 prosentin tavoitevoitto oli asianmukaisin perusta tässä vahingon uhkaa koskevassa tapauksessa. Tämä käsitys noudattaa tuomioistuimen tuomiota (21), jonka mukaan vahingon uhkan analysointi edellyttää ennakoivaa analyysiä.

            7.2   Lopulliset toimenpiteet

      7.2.1   Luottamuksellisten tietojen saanti

                  (135)

                  Yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan oikeudellinen edustaja väitti, että alustavien päätelmien ilmoittamisen yhteydessä paljastetut tiedot eivät anna mahdollisuutta esittää huomautuksia polkumyyntimarginaalia, hintavaikutuksia ja vahinkomarginaalilaskelmia koskevien komission päätelmien oikeellisuudesta ja merkityksellisyydestä, mukaan luettuna siitä, otettiinko hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa huomioon kaikki otokseen valittujen unionin tuottajien myynti vai vain se, joka vastasi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vastaavien tuotelajien myyntiä. Tähän liittyen kyseinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi 8 päivänä marraskuuta 2016 selvennyksiä. Lisäksi sama kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja pyysi 8 päivänä marraskuuta 2016 ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen tiettyjä luottamuksellisia tietoja. Sen mukaan luottamuksellisiin tietoihin tutustuisivat vain oikeudelliset edustajat tai vaihtoehtoisesti voitaisiin pyytää kuulemisesta vastaavan neuvonantajan osallistumista.

                  (136)

                  Komission yksiköt vastasivat 8 päivänä joulukuuta 2016, että hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa otettiin huomioon vain toisiaan vastaavat tuotelajit, kun verrattiin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myyntietoja EU:n tuottajien myyntitietoihin. Unionin tuotannonalan myymien vertailukelpoisten tuotteiden määrä oli 62 prosenttia sen viennin kokonaismäärästä. Tämän vientiä harjoittavan tuottajan unioniin viemille tuotteille pystyttiin löytämään vastaava unionin tuote. Lisäksi komission yksiköt ilmoittivat kyseisen osapuolen oikeudelliselle edustajalle, että pyyntöä luottamuksellisten tietojen saamisesta ei voida hyväksyä, koska komissiolla on velvollisuus suojata muiden asianomaisten osapuolten tietojen luottamuksellisuutta. Voimassa olevan lainsäädännön mukaan ei ole muita keinoja suojata luottamuksellisuutta ja samalla toimittaa osapuolille pyydettyjä tietoja, joten komission yksiköt kehottivat ottamaan yhteyttä kuulemisesta vastaavaan neuvonantajaan, jotta tämä voisi tarkastaa luottamukselliset tiedot.

                  (137)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen valituksen tekijä huomautti tältä osin, että komissiolla on oikeudellinen velvoite suojata kaikkien asianomaisten osapuolten toimittamia luottamuksellisia tietoja. Sen vuoksi se kieltäytyi luopumasta suojasta, joka sen luottamuksellisille tiedoille on myönnetty perusasetuksen 19 artiklan nojalla.

                  (138)

                  Unionin voimassa olevan lainsäädännön mukaan, sellaisena kuin se on tulkittuna oikeuskäytännössä, ei ole oikeudellisesti mahdollista myöntää toiselle osapuolelle pääsyä jonkin asianomaisen osapuolen toimittamiin luottamuksellisiin tietoihin, ellei tietojen toimittaja anna suostumusta tai ellei kyseessä ole riita-asia unionin tuomioistuimissa. Ainoa vaihtoehto on kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan tehtävästä ja toimivaltuuksista tietyissä kauppaan liittyvissä menettelyissä 29 päivänä helmikuuta 2012 annetun Euroopan komission puheenjohtajan päätöksen (22) 15 artiklassa säädetty valvontamekanismi. Kuuleminen kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan kanssa järjestettiin 7 päivänä helmikuuta 2017, ja sen aikana keskusteltiin luottamuksellisten tietojen saamiseen liittyvistä oikeudellisista puitteista.

            7.2.2   Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitetyt lisäselvennyspyynnöt

                  (139)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saman kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan oikeudellista edustajaa kuultiin 12 päivänä tammikuuta 2017, jolloin keskusteltiin tarkemmin sen pyytämistä selvennyksistä. Kokouksen jälkeen edustaja toisti samana päivänä toimittamassaan kirjallisessa huomautuksessa pyyntönsä saada tietoja vahinkolaskelmista, jotta olisi mahdollista ymmärtää väitetysti esiintyvien hintavaikutusten luonne ja laajuus.

                  (140)

                  Komission yksiköt toimittivat 18 päivänä tammikuuta 2017 erillisessä kirjeessä mahdollisuuksien mukaan kaikki selvennykset, joita tämän kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan oikeudellinen edustaja oli pyytänyt ja jotka voitiin antaa rikkomatta perusasetuksen mukaista oikeudellista velvoitetta suojata luottamuksellisia tietoja. Komissio huomauttaa myös, että tämän kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja unionin tuottajien myymien tarkasteltavana olevan tuotteen 10 tuotelajin välillä on 100 prosentin vastaavuus. Lisäksi pelkästään yhden tuotelajin osuus tämän tuottajan unioniin suuntautuvan myynnin kokonaismäärästä on noin 75 prosenttia tutkimusajanjaksolla.

            7.2.3   Nk. ”tuojien marginaalin” huomioon ottaminen hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa

                  (141)

                  Alustavien ja lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja kiisti tavan, jolla komissio oli laskenut vahinkomarginaalin. Kyseinen osapuoli väitti, että Kiinan myyntihintoja on oikaistava ottaen huomioon nk. ”tuojien marginaali” eli mukaan on laskettava tulliselvitys-, käsittely-, rahoitus- sekä myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto (5 %). Tällöin tuojien noudettuna varastolta -hinta sisältäisi samanlaisia kustannustekijöitä kuin unionin tuotannonalan vastaava noudettuna lähettäjältä -myyntihinta. Lisäksi kyseinen asianomainen osapuoli väitti, että komissio käytti pelkkää maahantuontihintaa (ilman myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton perusteella tehtäviä oikaisuja), mikä ei ole asianmukaista, jotta voitaisiin verrata kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien hintoja hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa. Väitteensä tueksi osapuoli viittasi kahteen väliaikaista tullia koskevaan asetukseen, jotka molemmat ovat yli 20 vuotta vanhoja. Kyseinen kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja väitti myös, että komissio oli jättänyt huomiotta sen, että vientihintaan unionin rajalla vaikuttaisi viejän ja tuojan välinen yhteys. Näin komissio päätyisi käyttämään etuyhteydessä olevien yritysten välistä siirtohintaa perustana vertailulle unionin tuotannonalan noudettuna-hintaan.

                  (142)

                  Komissio hylkäsi väitteen seuraavasta syystä: vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että polkumyyntituonnin vientihintaan sovellettaisiin alhaisempaa kuin polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi olisi perustettava vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna-hintaan nähden. Menetelmä, jota komissio käyttää kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien tietojen vertaamiseen hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa, varmistaa vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin tuottajien yhdenvertaisen kohtelun. Komissio katsoi, että hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden laskelmiin liittyvän asiaankuuluvan tuontihinnan määrittämiseen ei pitäisi vaikuttaa se, tapahtuuko vienti etuyhteydessä oleville vai riippumattomille toimijoille unionissa. Tätä varten huomioon otettava hinta on se hinta, jolla tarkasteltavana oleva tuote myydään unioniin, eikä se hinta, jolla tuontia harjoittavat tuottajat jälleenmyyvät tuodun materiaalin unionissa. Lisäksi komissio viittaa tämän asetuksen (144) kappaleeseen. Sen vuoksi komissio pitää lähestymistapaansa asianmukaisena.

            7.2.4   Perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan soveltaminen analogisesti

                  (143)

                  Valituksen tekijä katsoi, että komission olisi sovellettava perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa määrittäessään vahinkomarginaalilaskelmien yhteydessä vientihintaa myynnille, joka tapahtui etuyhteydessä olevien tuojien kautta. Kyseinen osapuoli katsoi myös, että toisin kuin kylmävalssattuja tuotteita koskevassa tapauksessa, alustavissa päätelmissä ei nimenomaisesti vahvistettu, että tätä menetelmää käytettiin.

                  (144)

                  Komissio vahvistaa, että vahinkomarginaalin laskennan tarkoituksena on määrittää, riittäisikö polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon poistamiseen se, että polkumyyntituonnin vientihintaan sovellettaisiin alhaisempaa kuin polkumyyntimarginaaliin perustuvaa tullia. Tämä arviointi olisi perustettava vientihintaan unionin rajalla, jota pidetään vertailukelpoisena tasona unionin tuotannonalan noudettuna lähettäjältä -hintaan nähden. Kun kyseessä on etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuva vientimyynti, vientihinta muodostetaan laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuote jälleenmyytiin ensimmäistä kertaa riippumattomille asiakkaille unionissa ja jota oikaistaan tarvittaessa. Koska vientihinta on välttämätön tekijä vahinkomarginaalia koskevissa laskelmissa ja koska kyseinen perusasetuksen artikla on ainoa artikla, joka antaa ohjeita vientihinnan laskennallisesta muodostamisesta, kyseisen artiklan soveltaminen soveltuvin osin on perusteltua.

                  (145)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CISA totesi hämmästelleensä, että komissio sovelsi perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa soveltuvin osin. Se väitti, että tällainen soveltaminen rikkoo itsessään perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa ja mitätöityy ilmeisen arviointivirheen vuoksi. Se myös väitti, että ainakin yhden otokseen valitun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vienti tapahtui etuyhteydessä olevien tuojien kautta ja että näin ollen sen lopullinen tulli olisi yliarvioitu.

                  (146)

                  Komissio muistutti, että perusasetuksen 2 artiklan 9 kohta on ainoa perusasetuksen säännös, jossa ohjeistetaan vientihinnan laskennalliseen muodostamiseen. Sen vuoksi sen soveltaminen on perusteltua vahinkomarginaalin laskemisessa. Toisin kuin väitettiin, komission johdonmukaisena käytäntönä viimeaikaisissa asioissa (23) on ollut soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 9 kohtaa soveltuvin osin vahinkomarginaalin laskemisessa. Vahinkomarginaalilaskelmien tarkoituksena ei ole mitata sitä, missä määrin etuyhteydessä olevien tuojien myynti aiheuttaa vahinkoa unionin tuottajille, vaan sitä, onko kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan viennillä tällainen haitallinen vaikutus unionin tuottajien hinnan alittavuuden ja viitehinnan alittavuuden kautta. Tätä varten huomioon otettava hinta on se hinta, jolla tarkasteltavana oleva tuote myydään unioniin, eikä se hinta, jolla tuontia harjoittavat tuottajat jälleenmyyvät tuodun materiaalin unionissa. Päätelmänä komissio vahvistaa, että se käytti tätä menetelmää määrittäessään etuyhteydessä olevien tuojien kautta tapahtuneen myynnin vientihintoja.

            7.2.5   Vahinkomarginaalilaskelmissa käytettävä ajanjakso vahingon uhkaa koskevissa tapauksissa

                  (147)

                  Valituksen tekijä kritisoi sitä seikkaa, että komissio oli alustavasti soveltanut merkittävän vahingon aiheutumiseen vakiolähestymistapaa ottamalla huomioon keskimääräisen vahinkomarginaalin koko tutkimusajanjaksolta (eli vuodelta 2015). Se väitti, että tämä ei ole asianmukainen lähestymistapa, koska vahingon uhkaa koskevassa marginaalissa on otettava huomioon uhka, ja jos uhka materialisoituu myöhemmin tutkimusajanjakson aikana, vahinkomarginaalissa on otettava huomioon konkreettinen uhkan vaikutus. Voidakseen poistaa vahingon uhkan vaikutuksen komission olisi tarkasteltava tutkimusajanjakson niitä osia, joissa vahingon uhka alkaa materialisoitua. Valituksen tekijä toi esiin, että vahingon uhka alkoi vaikuttaa unionin terästeollisuuteen vuoden 2015 jälkipuoliskolta lähtien. Sen vuoksi vain vuoden 2015 jälkipuoliskoa olisi käytettävä hinnan ja viitehinnan alittavuuden marginaalien laskemiseen. Valituksen tekijä mainitsi myös, että vahingon uhkaa koskevien tapausten tarkoituksena on antaa komissiolle mahdollisuus toimia tehokkaasti ja ennaltaehkäisevästi ennen kuin vahingon uhka on aiheuttanut vahinkoa. Jos komissio ei kykene muuttamaan menetelmäänsä vahingon uhkan laskemiseksi, tuotannonalojen on odotettava pidempään, kunnes niille on aiheutunut merkittävää vahinkoa täyden vuoden ajan, jotta ne voivat hakea suojaa polkumyyntituonnilta, jotta ne saisivat realistisen vahinkomarginaalin. Tällainen käyttäytyminen olisi haitallista unionin markkinoiden työpaikkojen ja teollisen toiminnan kannalta, ja se veisi myös pohjaa vahingon uhkaa koskevien valitusten tavoitteilta.

                  (148)

                  Tutkittuaan perusteellisesti valituksen tekijän väitteitä komissio muistutti päätelleensä alustavasti, että tutkimusajanjakson lopussa olosuhteiden muutos oli selvästi nähtävissä ja se oli välittömästi uhkaava ja että tästä aiheutuu tilanne, jossa polkumyynti aiheuttaa vahinkoa. Tähän liittyen komissio viittasi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 157, 159 ja 198 kappaleeseen, joiden mukaan ”unionin tuotannonala elpyi vuonna 2014 ja vuoden 2015 alkupuoliskolla, mutta lähes kaikki vahinkoindikaattorit alkoivat laskea jyrkästi vuoden 2015 jälkipuoliskolla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että negatiivinen suuntaus, joka alkoi vuoden 2015 jälkipuoliskolla, ei päättynyt vuoden 2016 alkupuoliskolla.” Lisäksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 163 kappaleessa todetaan, että ”kun otetaan huomioon ajallinen yhteys toisaalta jatkuvasti alenevilla hinnoilla tulevan polkumyyntituonnin kasvun ja toisaalta tappioiden lisääntymiseen johtaneen unionin tuotannonalan markkinaosuuden menetyksen ja hintojen alenemisen välillä, etenkin vuoden 2015 jälkipuoliskolta eteenpäin, komissio päättelee, että polkumyyntituonnilla oli negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen”.

                  (149)

                  Toiseksi komissio vahvisti pääasiasta, että kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 157 kappaleessa todetaan, negatiivinen suuntaus alkoi vuoden 2015 jälkipuoliskolla ja johti tutkimusajanjakson lopussa tilanteeseen, jossa olosuhteiden muutos oli selvästi nähtävissä ja välittömästi uhkaava ja jossa polkumyynti aiheuttaa vahinkoa, jos toimenpiteitä ei toteuteta. Tämä on linjassa sen kanssa, mitä komissio totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 kappaleessa eli ”unionin tuottajien toiminta elpyi osittain vuonna 2014 ja vuoden 2015 alkupuoliskolla”. Näin ollen vuoden 2015 jälkipuolisko osoittaa paremmin unionin tuotannonalaan kohdistuvan vahingon uhkan todellista vaikutusta, joka olisi poistettava.

                  (150)

                  Tuomioistuin on myös katsonut, että tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen analysointi on erityisen asianmukaista, kun tutkimuksessa pyritään määrittämään, onko kyseessä vahingon uhka, mikä luonteensa vuoksi edellyttää ennakoivaa analyysiä. Komissio katsoo, että vuoden 2015 jälkipuolisko vastaa paremmin tähän vaatimukseen, koska se on lähempänä tulevaa kehitystä kuin tutkimusajanjakso.

                  (151)

                  Täyden tutkimusajanjakson perusteella tehdyt laskelmat, riippumatta siitä onko merkkejä negatiivisista suuntauksista, vaarantaisivat vahingon uhkaa koskevan tapauksen tavoitteen eli sen, että toimitaan tehokkaasti ja ennaltaehkäisevästi jo ennen kuin vahingon uhka on aiheuttanut vahinkoa.

                  (152)

                  Kaikista edellä esitetyistä syistä komissio hyväksyi näkökannan, jonka mukaan vahinkomarginaalien laskemiseen käytetyn kauden pitäisi tässä tapauksessa perustua vuoden 2015 jälkipuoliskoon eikä koko tutkimusajanjaksoon.

                  (153)

                  Tämän vuoksi komissio pyysi yhteistyössä toimineilta tuottajilta lisätietoja. Se sai otokseen valituilta unionin tuottajilta lisätietoja tuotelajikohtaisista tuotantokustannuksista tutkimusajanjakson neljänneksittäin ja tarkasti nämä tiedot jälkikäteen. Tarkastus koski yksinomaan toimitettuja lisätietoja, joita ei ollut pyydetty aiemmin, ja siinä varmistettiin, että tiedot, joihin komissio lopulta perustaa päätelmänsä, ovat luotettavia.

                  (154)

                  Koska yhteistyöhön osallistumisen tasoa pidettiin korkeana, lopullinen Kiinaa koskeva vahinkomarginaali, jota sovelletaan otoksen ulkopuolisiin mutta yhteistyössä toimineisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, laskettiin kolmen otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan/yritysryhmän keskiarvosta. Lopullinen Kiinaa koskeva vahinkomarginaali, jota sovelletaan yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, vahvistettiin kolmen yhteistyössä toimineen yrityksen/yritysryhmän marginaaleista korkeimman tasolle.

                  (155)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen CISA huomautti, että unionin tuotannonalan yksikkökohtaisen tavoitehinnan laskemisen perustana käytettiin koko tutkimusajanjaksoa, kun taas Shagang-ryhmään kuuluvien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vapaaseen liikkeeseen unionissa luovutusta koskevan yksikkömyyntihinnan laskemiseen käytettiin vain kuutta kuukautta tutkimusajanjaksosta. Tämän vuoksi CISA pyysi komissiota laskemaan uudelleen nämä molemmat käyttämällä käytettävissä olevia tietoja samalta kaudelta.

                  (156)

                  Analyysin jälkeen huomautuksen todettiin olevan paikkansapitävä. Näin ollen komissio laski uudelleen unionin tuotannonalan yksikkökohtaisen tavoitehinnan Shagang-ryhmään kuuluvien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta käyttäen tuotantokustannuksia koskevia tietoja siltä samalta kaudelta (vuoden 2015 jälkipuolisko), jota käytettiin kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien vapaaseen liikkeeseen unionissa luovutusta koskevan yksikkömyyntihinnan laskemiseen.

                  (157)

                  Tarkistettujen laskelmien perusteella Shagang-ryhmään kuuluvien yritysten vahinkomarginaalit laskivat 36,6 prosentista 35,9 prosenttiin.

                  (158)

                  Komissio tarkisti myös kahden muun kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaaleja koskevat alkuperäiset laskelmat. Hebei-ryhmää koskevien alkuperäisten laskelmien katsottiin olevan oikein, mutta Bengang Steel Plates Co., Ltd:n alkuperäisten laskelmien tarkistuksessa kävivät ilmi seuraavat virheet:

                              —

                              yksi tuotelaji oli jätetty virheellisesti pois alkuperäisistä laskemista. Kyseinen tuotelaji sisällytettiin tarkistettuihin laskelmiin, koska sitä myivät sekä unionin tuottajat että Bengang Steel Plates Co., Ltd.;

                              —

                              jotkin arvot unionin tuotannonalan tiedoissa oli yhdistetty virheellisesti laskelmassa.

                        Edellä mainittujen tekijöiden vaikutuksesta kyseisen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan vahinkomarginaali kohosi 28,1 prosenttiin (25,5 prosentista).

                  (159)

                  Unionin tuotannonalan yksikkökohtaista tavoitehintaa koskevat tarkistetut laskelmat ilmoitettiin sekä Shagang-ryhmälle että Bengang Steel Plates Co., Ltd.:lle 16 päivänä tammikuuta 2017. Koska ainoa tekijä, joka muuttui 22 päivänä joulukuuta 2016 päivättyihin komission lopullisiin päätelmiin nähden, oli unionin tuotannonalan tavoitehinta, molempia asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään huomautuksia näistä rajoitetuista täydentävistä päätelmistä 18 päivään tammikuuta 2017 mennessä. Mitään huomautuksia ei kuitenkaan saatu kyseiseen päivämäärään mennessä.

                  (160)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja totesi, että se ei ollut vakuuttunut annetuista syistä, joiden mukaan pelkästään vuoden 2015 jälkipuoliskon tietojen käyttäminen osoittaisi asianmukaisemmin uhkan vaikutuksen. Se myös väitti, että kauden valikoiva käyttö vahinkomarginaalia koskevissa laskelmissa tekisi polkumyynti- ja vahinkomarginaalien vertailusta alhaisemman tullin sääntöä varten epäloogisen ja vääristävän ja johtaisi korkeampiin marginaaleihin kuin siinä tapauksessa, että olisi käytetty vuotta 2015 kokonaisuudessaan. Tämän vuoksi se pyysi komissiota käyttämään vahinkomarginaalin laskemiseen samaa 12 kuukauden kautta, jota käytettiin polkumyyntimarginaalien laskemiseen. Samanlaisia huomautuksia saatiin italialaiselta käyttäjältä, joka lisäsi, että tutkimusajanjakson osaan liittyvien tietojen valikoiva käyttö ei mahdollista vahingon korjaavan tason objektiivista arviointia tässä tapauksessa.

                  (161)

                  Samanlainen huomautus saatiin CISAlta ja kahdelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jotka molemmat väittivät, että kuuden kuukauden kauden valinta on vastoin oikeusvarmuutta ja legitiimejä odotuksia. Toinen näistä kahdesta kiinalaisesta vientiä harjoittavasta tuottajasta väitti pääasiassa, että tietojen rajaaminen pelkkään kuuden kuukauden jaksoon ei voi toimia positiivisena näyttönä perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mutta CISA viittasi vireillepanoilmoituksen 5.1 kohtaan, jossa todetaan, että ”polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus koskee 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välistä ajanjaksoa”, ja oikeuskäytäntöön.

                  (162)

                  Yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja mainitsi lisäksi, että on komission vakiintuneen käytännön mukaista välttää sellaisten tietojen käyttöä, jotka viittaavat vain tutkimusajanjakson osaan, ja että tässä tapauksessa sovellettu menetelmä ei noudata WTO:n polkumyyntikomitean suositusta, jonka mukaan tiedonkeruukauden … olisi sisällettävä kokonaisuudessaan polkumyyntitutkimuksen tiedonkeruukausi.

                  (163)

                  Komissio hylkäsi kaikki nämä väitteet seuraavassa esitettävistä syistä. Polkumyynnin ja vahingon määrittäminen tehdään tutkimusajanjakson ja tarkastelujakson perusteella, jotka määritetään perusasetuksen asiaa koskevien säännösten mukaisesti ja ilmoitetaan vireillepanoilmoituksessa. Perusasetuksessa ei säädetä erityisestä menetelmästä alhaisemman tullin säännön soveltamisessa käytetyn vahinkomarginaalin laskemiseksi. Perusasetuksessa ei myöskään säädetä erityisistä perusteista sen kauden määrittämiseksi, jonka ajalta vahinkomarginaalin laskemiseen tarkoitetut parametrit arvioidaan. Tässä tapauksessa komissio katsoi, että valittu kausi heijastelee tapauksen erityisyyttä ja on asianmukainen ennakoivan analyysin yhteydessä. Lisäksi komissio käytti vahinkomarginaalia koskevissa laskelmissa samaa kuuden kuukauden kautta vientihinnan ja tavoitehinnan vertaamiseen objektiivisen arvioinnin varmistamiseksi.

                  (164)

                  Kun otetaan huomioon (135)–(163) kappaleessa esitetyt seikat ja koska muita huomautuksia ei esitetty, lopulliset vahinkomarginaalit laskettiin uudelleen käyttäen vuoden 2015 jälkipuoliskon tietoja. Nämä lopulliset marginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – esitetään jäljempänä olevassa taulukossa. Siinä esitetään myös lopulliset tullit.

                     Taulukko 7

                     Lopulliset marginaalit ja tullit

                              Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

                              Lopullinen polkumyyntimarginaali

                              Lopullinen vahinkomarginaali

                              Lopullinen tulli

                              Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                              97,3 %

                              28,1 %

                              28,1 %

                              Hesteel Group Co., Ltd.

                              95,5 %

                              18,1 %

                              18,1 %

                              Jiangsu Shagang Group

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                              Muut yhteistyössä toimineet yritykset

                              100,5 %

                              27,3 %

                              27,3 %

                              Kaikki muut yritykset

                              106,9 %

                              35,9 %

                              35,9 %

                  (165)

                  Edellä mainittuja vahinkomarginaaleja pyöristettiin alaspäin tarpeen mukaan lähimpään kymmenykseen lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräältä vientiä harjoittavalta tuottajalta saatujen huomautusten perusteella.

                  (166)

                  Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin nyt tehdyn tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevan, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yrityksen nimeä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

                  (167)

                  Kaikki näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (*1), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tätä asetusta muutetaan tarvittaessa tämän mukaisesti saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

                  (168)

                  ”Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd.” muutti nimensä muotoon ”Hesteel Group Co., Ltd.” tutkimuksen aikana. Myös jotkin siihen etuyhteydessä olevat yritykset ovat vaihtaneet nimeä. Komissio otti huomioon nämä nimenmuutokset ja muutti 1 artiklan 2 kohtaa vastaavasti.

                  (169)

                  Toimenpiteiden kiertämisriskin minimoimiseksi katsotaan, että tässä tapauksessa tarvitaan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitoimenpiteiden asianmukainen soveltaminen. Erityisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa sellaisen pätevän kauppalaskun esittäminen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontitavaroista, joiden mukana ei ole tällaista kauppalaskua, kannetaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettava tulli.

            7.3   Väliaikaisten tullien vapauttaminen

                  (170)

                  Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että komissio ei voi kantaa lopullisesti väliaikaisia tulleja perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan nojalla, ellei osoiteta, että ilman väliaikaisia toimenpiteitä tilanteesta olisi aiheutunut merkittävää vahinkoa ennen lopullisten toimenpiteiden hyväksymistä.

                  (171)

                  Tässä tapauksessa tehtyjen havaintojen perusteella komissio katsoo, että perusasetuksen 10 artiklan 2 kohdan nojalla väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaiset väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät olisi vapautettava.

                  (172)

                  Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavien tuotteiden tuonnissa: Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tietyt raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistetut valssatut levyvalmisteet, kelatut tai kelaamattomat (määrämittaan leikatut tuotteet ja ohuet liuskat mukaan luettuina), ei enempää valmistetut kuin kuumavalssatut, pleteroimattomat ja muulla tavalla metallilla tai muulla aineella pinnoittamattomat.
      Tarkasteltavana oleva tuote ei sisällä seuraavia:

                  —

                  tuotteet, jotka ovat ruostumatonta terästä tai kidesuunnattua piiseosteista sähköteknistä terästä,

                  —

                  tuotteet, jotka ovat työkaluterästä ja pikaterästä,

                  —

                  tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on yli 10 mm ja leveys vähintään 600 mm, ja

                  —

                  tuotteet, jotka ovat kelaamattomia ja ilman pintakuviointia ja joiden paksuus on vähintään 4,75 mm mutta enintään 10 mm ja leveys vähintään 2 050 mm.

            Tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-koodi 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-koodi 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-koodi 7226191090), 7226 91 91 ja 7226 91 99.
      2.   Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

                  Maa

                  Yritys

                  Lopullinen tulli

                  Taric-lisäkoodi

                  Kiina

                  Bengang Steel Plates Co., Ltd.

                  28,1 %

                  C157

                  Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

                  18,1 %

                  C158

                  Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch (24)

                  18,1 %

                  C159

                  Hesteel Co., Ltd Chengde Branch (25)

                  18,1 %

                  C160

                  Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

                  35,9 %

                  C161

                  Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

                  35,9 %

                  C162

                  Muut liitteessä I luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

                  27,3 %

                  Mainitaan liitteessä

                  Kaikki muut yritykset

                  35,9 %

                  C999

            3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt kuumavalssatut teräslevytuotteet (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.
      4.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
      5.   Kun jokin uusi Kiinan kansantasavallassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että:

                  (1)

                  se ei ole vienyt unioniin 1 kohdassa kuvattua tuotetta 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’,

                  (2)

                  se ei ole etuyhteydessä yhteenkään Kiinan kansantasavallassa toimivaan viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä,

                  (3)

                  se on tosiasiallisesti vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin toimenpiteiden perustana olevan tutkimusajanjakson jälkeen tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin,

            2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä otoksen ulkopuolisiin yhteistyössä toimineisiin yrityksiin uusi vientiä harjoittava tuottaja, johon sovelletaan yksilöllistä tullia, joka on enintään painotettu keskimääräinen 27,3 prosentin tulli.
      2 artikla
      Vapautetaan lopullisesti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/181 (26) käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät.
      3 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 5 päivänä huhtikuuta 2017.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

         (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1778, annettu 6 päivänä lokakuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 272, 7.10.2016, s. 33).

         (3)  EUVL C 58, 13.2.2016, s. 9.

         (4)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan tukien vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 172, 13.5.2016, s. 29).

         (5)  Ilmoitus tiettyjen Brasiliasta, Iranista, Serbiasta, Ukrainasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 246, 7.7.2016, s. 7).

         (6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/865, annettu 31 päivänä toukokuuta 2016, tietynlaisen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan alumiinifolion tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/2384 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollista kiertämistä hieman muutetun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietynlaisen alumiinifolion tuonnilla koskevan tutkimuksen vireillepanosta ja kyseisen tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 144, 1.6.2016, s. 35).

         (7)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tietyn korroosionkestävän teräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 459, 9.12.2016, s. 17).

         (8)  EUVL L 23, 29.1.2016, s. 16.

         (9)  EUVL L 210, 4.8.2016, s. 1.

         (10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1329, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2016, lopullisen polkumyyntitullin perimisestä tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien kylmävalssattujen teräslevytuotteiden kirjatusta tuonnista (EUVL L 210, 4.8.2016, s. 27).

         (11)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille – Euroopan terästeollisuuden kestävän työllisyyden ja kasvun turvaaminen (COM(2016) 155 final, 16.3.2016).

         (12)  Kapasiteettitietojen lähde: [OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, 5.9.2016, Directorate for Science, Technology and Innovation, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Liite, s. 7 eteenpäin].

         (13)  Tuotantotietojen lähde: [World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016, taulukko 1, s. 1 ja 2, ja taulukko 13, s. 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html]

         (14)  Report of the OECD Steel Committee, 8.–9.9.2016, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity.

         (15)  Richard Lu, 15.7.2016, the downside Chinese steel demand scenario: gory details, http://www.crugroup.com/about-cru/cruinsight/The_downside_Chinese_steel_demand_scenario_gory_details

         (16)  http://www.businessinsider.com.au/is-it-a-bird-a-plane-no-its-the-coking-coal-price-2016-10
      https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-23/goldman-says-higher-coking-coal-prices-are-here-to-stay

         (17)  Ote julkaisusta ”Worldsteel monthly update on the Chinese steel industry”, lokakuu 2016.

         (18)  Neuvoston asetus (EY) N:o 926/200, annettu 24 päivänä syyskuuta 2009, tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä tässä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 262, 6.10.2009, s. 19).

         (19)  ”Hebei Iron & Steel Group” muutti nimensä muotoon ”Hesteel Group Co., Ltd.” tutkimuksen aikana (ks. (168) kappale). Myös siihen etuyhteydessä olevat yritykset ovat vaihtaneet nimeä. Komissio otti huomioon nämä nimenmuutokset ja muutti 1 artiklan 2 kohtaa vastaavasti.

         (20)  EUVL L 210, 4.8.2016, s. 1.

         (21)  Tuomioistuimen 7 päivänä huhtikuuta 2016 asiassa C-186/14 antamassa tuomiossa (72 kohta) vahvistettiin yleisen tuomioistuimen 29 päivänä tammikuuta 2014 asiassa T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd v. Euroopan unionin neuvosto, antama tuomio (71 kohta).

         (22)  EUVL L 107, 19.4.2012, s. 5.

         (23)  Esimerkiksi seuraavat asiat:

                  —

                  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 217/2013, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2013, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien alumiinifoliorullien tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 69, 13.3.2013, s. 11).

                  —

                  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1953, annettu 29 päivänä lokakuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 284, 30.10.2015, s. 109).

         (*1)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

         (24)  Aiemmin ”Hebei Iron & Steel Co., Ltd Tangshan Branch”.

         (25)  Aiemmin ”Hebei Iron & Steel Co., Ltd Chengde Branch”.

         (26)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/181, annettu 10 päivänä helmikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuonnissa (EUVL L 37, 12.2.2016, s. 1).

         LIITE

                     Maa

                     Nimi

                     Taric-lisäkoodi

                     Kiinan kansantavalta

                     Angang Steel Company Limited

                     C150

                     Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

                     C151

                     Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd

                     C147

                     Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd

                     C163

                     Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

                     C164

                     Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

                     C165

                     Rizhao Steel Wire Co., Ltd

                     C166

                     Rizhao Baohua New Material Co., Ltd

                     C167

                     Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd

                     C168

                     Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

                     C156