title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/297, annettu 20 päivänä helmikuuta 2019, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena

text:
                  21.2.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 50/5

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/297,
         annettu 20 päivänä helmikuuta 2019,
         lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan
         sekä katsoo seuraavaa:
         1.   MENETTELY

         1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

                     (1)

                     Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, jälkeen asetuksella (EY) N:o 1338/2006 (2) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 58,9 prosentin arvotullin muodossa.

                     (2)

                     Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun, jäljempänä ’aiempi toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu’, seurauksena neuvosto päätti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1153/2012 (3) pitää polkumyyntitullit voimassa.

               1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

                     (3)

                     Voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (4) julkaisemisen jälkeen komissiota pyydettiin panemaan vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu.

                     (4)

                     Pyynnön esitti UK Leather Federation, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, jotka edustavat yli 25:tä prosenttia säämiskänahan kokonaistuotannosta unionissa, ja pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti johtaisi polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon jatkumiseen.

               1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

                     (5)

                     Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 6 päivänä joulukuuta 2017Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (5), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

               1.4   Asianomaiset osapuolet

                     (6)

                     Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä asianomaisen maan edustajille. Pyynnön esittäjä edustamien unionin tuottajien lisäksi ei ole muita tiedossa olevia unionin säämiskänahan tuottajia.

               1.5   Otanta

                     (7)

                     Vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti, että se mahdollisesti valitsee otoksen etuyhteydettömistä unionin tuojista ja kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

                     (8)

                     Koska unionin kaksi tuottajaa vastaavat 100 prosentista unionin tuotantoa, otannan käyttöä ei suunniteltu unionin tuottajista.

               1.5.1   Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

                     (9)

                     Jotta voitiin päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otos, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia pyydettiin osallistumaan tutkimukseen. Osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan toimittamalla komissiolle tiedot, joita pyydetään vireillepanoilmoituksen liitteessä II.

                     (10)

                     Kaksi etuyhteydetöntä tuojaa ilmoittautui tutkimuksessa. Nämä kaksi yritystä eivät kuitenkaan ole tuoneet tarkasteltavana olevaa tuotetta edellisen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun eli vuoden 2012 jälkeen.

               1.5.2   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

                     (11)

                     Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi tiedossa olevia Kiinassa toimivia viejiä tai tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista viejistä tai tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, tai ottamaan yhteyttä niihin. Edustusto ei vastannut pyyntöön. Näin ollen komissio otti yhteyden ainoastaan niihin vientiä harjoittaviin tuottajiin, jotka pyynnön esittäjä oli nimennyt pyynnössään toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireille panemiseksi.

                     (12)

                     Yksikään vientiä harjoittava kiinalainen tuottaja ei kuitenkaan toimittanut pyydettyjä tietoja eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

               1.6   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

                     (13)

                     Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.

                     (14)

                     Komissio lähetti kyselylomakkeet kahdelle unionin tuottajalle, joita pyynnön esittäjä edustaa. Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kummaltakin unionin tuottajalta.

                     (15)

                     Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

                           Unionin tuottajat

                                 —

                                 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta

                                 —

                                 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torino, Italia

               1.7   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

                     (16)

                     Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2016 ja 30 päivän syyskuuta 2017 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisen kannalta merkittävien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

               2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

                     (17)

                     Tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluva säämiskänahka ja yhdistelmäparkittu säämiskänahka, myös määrämuotoon leikattu, mukaan lukien crust-käsitelty säämiskänahka ja crust-käsitelty yhdistelmäparkittu säämiskänahka. Sitä käytetään pääasiassa puhdistukseen ja kiillottamiseen.

                     (18)

                     Tutkimuksessa, kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, vahvistettiin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella ja unionissa unionin tuotannonalan tuottamalla ja myymällä tuotteella on edelleen samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

               3.   POLKUMYYNTI

                     (19)

                     Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien harjoittaman polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

                     (20)

                     Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa (ks. (12) kappale), komissio arvioi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä saatavilla olevien tietojen pohjalta, erityisesti Eurostatilta saatujen tilastotietojen, Kiinan vientitietokannasta saatujen tietojen, tarkastelupyynnössä annettujen tietojen, julkisesti saatavilla olevien tietojen, kuten kiinalaisen tuottajan Henan Prosperin virallisen verkkosivuston (6), ja pyynnön esittäjältä tutkimuksen aikana saatujen tietojen perusteella.

               3.1   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

         3.1.1   Normaaliarvo

                     (21)

                     Kiinasta peräisin olevan tuonnin normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti yleensä jossakin sellaisessa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, käytettävän hinnan tai sen osalta määritetyn laskennallisen arvon perusteella tai tällaisesta kolmannesta maasta muihin maihin, myös unioniin, vietäessä käytetyn hinnan perusteella taikka, jos tämä ei ole mahdollista, millä tahansa hyväksyttävällä perusteella, mukaan lukien samankaltaisesta tuotteesta tosiasiallisesti unionissa maksettu tai maksettava hinta, jota on tarvittaessa oikaistu kohtuullisella voittomarginaalilla.

               Normaaliarvo alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa

                     (22)

                     Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio käytti Amerikan yhdysvaltoja, jäljempänä ’Yhdysvallat’, vertailumaana ja määritti normaaliarvon yhteistyössä toimivan yhdysvaltalaisen säämiskänahan tuottajan hintojen perusteella.

                     (23)

                     Tämän jälkeen ainoa Yhdysvalloissa toiminut säämiskänahan tuottaja on lopettanut toimintansa. Aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa komissio määritti tämän vuoksi normaaliarvon Intiasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisten hintojen perusteella (koska Intia oli sillä hetkellä suurin tuoja unioniin).

               Normaaliarvo nyt käsillä olevassa tutkimuksessa

                     (24)

                     Nyt käsillä olevan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoilmoituksessa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille, että se suunnitteli unionin hintojen käyttämistä normaaliarvon perustana. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille, että muita markkinatalousmaassa toimivia säämiskänahan tuottajia saattaa olla Intiassa, Nigeriassa, Turkissa ja Uudessa-Seelannissa. Näitä maita voitaisiin näin ollen pitää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdassa tarkoitettuina kolmansina markkinatalousmaina, jäljempänä ’vertailumaat’. Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. Huomautuksia ei kuitenkaan saatu.

                     (25)

                     Komissio otti ensin yhteyden näiden mahdollisten vertailumaiden edustustoihin pyytääkseen niiden apua kunkin maan sellaisten tuottajien löytämiseksi, joita voitaisiin pyytää toimimaan yhteistyössä vertailumaan tuottajina. Tämän jälkeen se lähetti yhteistyöpyynnön kaikille näiden maiden tiedossa oleville säämiskänahan tuottajille eli seitsemälle tiedossa olevalle tuottajalle ja kahdelle tiedossa olevalle tuottajien järjestölle Intiassa, Uuden-Seelannin ainoalle tiedossa olevalle tuottajalle sekä Turkin ainoalle tiedossa olevalle tuottajalle.

                     (26)

                     Vain yksi Intiassa toimiva säämiskänahan tuottaja suostui alustavasti toimimaan yhteistyössä. Se ei kuitenkaan täyttänyt komission lähettämää kyselylomaketta ja lopetti yhteistyön. Yksikään tiedossa olleista vertailumaiden säämiskänahan tuottajista, joihin komissio oli ottanut yhteyden, ei näin ollen lopulta toiminut yhteistyössä tutkimuksessa.

                     (27)

                     Koska yksikään markkinatalousmaan tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komissio päätti määrittää normaaliarvon saman menetelmän perusteella kuin edellisessä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa eli säämiskänahan suurimman tuojan unionin tuontihintojen perusteella.

                     (28)

                     Tilastotietojen (7) perusteella Nigerian tuonnin määrä unioniin oli suurin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen normaaliarvo määritettiin Nigeriasta unioniin suuntautuvan tuonnin pohjalta.

               3.1.2   Vientihinta

                     (29)

                     Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa (ks. (12) kappale), komissio arvioi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä saatavilla olevien tietojen pohjalta. Vientihinta määritettiin Kiinasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräisen tilastohinnan perusteella (8).

               3.1.3   Polkumyynti

                     (30)

                     Komissio vertasi 3.1.1 kohdassa kuvattuun menetelmään perustuvaa normaaliarvoa 3.1.2 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti määritettyyn vientihintaan. Polkumyyntilaskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 118 prosenttia.

               3.1.4   Polkumyyntiä koskeva päätelmä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

                     (31)

                     Vaikka määrät olivat vähäisempiä kuin alkuperäisessä tutkimuksessa, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla säämiskänahan vientiä unioniin polkumyyntihinnoilla.

               3.2   Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden tarkastelu

                     (32)

                     Komissio tutki, onko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Se tutki sitä varten tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa, kiinalaisten viejien käyttäytymistä muilla markkinoilla, tilannetta Kiinan kotimarkkinoilla ja unionin markkinoiden houkuttelevuutta.

                     (33)

                     Koska yksikään tiedossa olleista säämiskänahan tuottajista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, 34–44 kappaleessa esitettyjen päätelmien polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä on perustuttava muihin lähteisiin eli erityisesti Eurostatin tilastotietoihin, Kiinan vientitietokannan tietoihin, tarkastelupyynnössä annettuihin tietoihin, julkisesti saatavilla oleviin tietoihin, kuten kiinalaisen tuottajan Henan Prosperin viralliseen verkkosivustoon, ja pyynnön esittäjältä tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saatuihin tietoihin.

               3.2.1   Tuotantokapasiteetti

                     (34)

                     Koska yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, komission käytettävissä olevat tuotantoa ja käyttämätöntä kapasiteettia koskevat tiedot perustuvat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin ja julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

                     (35)

                     Näiden tietojen mukaan Kiinassa on merkittävästi säämiskänahan tuotantokapasiteettia.

                     (36)

                     Ensinnäkin maailman suurin lampaannahantuotantoyritys eli Henan Prosper sijaitsee Kiinassa. Vaikka Henan Prosper käsittelee erilaisia nahkoja (myös nahkoja, jotka eivät kuulu tuotteen määritelmään), sillä on 30 000 nahan päivittäinen tuotantokapasiteetti. Henan Prosperin verkkosivuston mukaan tuotantokapasiteetti vastaa 7 miljoonan nahan vuotuista jalostuskapasiteettia (mikä vastaa noin 47,3 miljoonaa neliöjalkaa) (9). Sen palveluksessa on 3 600 työntekijää ja sillä on oma säämiskänahan parkituslaitos (10). Vaikka tietoja säämiskänahan tuotannon tarkasta osuudesta (ja kapasiteetista) osana kokonaistuotantoa ei ole saatavilla, sitä voidaan verrata unionin tuotannonalan säämiskänahan tuotantokapasiteettiin, joka oli 7–10 miljoonaa neliöjalkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (11).

                     (37)

                     Toiseksi Kiinassa on pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan useita muita säämiskänahan tuottajia. Komissiolla ei ole käytettävissään tietoja kyseisten tuottajien tuotantokapasiteetista. Yrityksen Henan Prosper vuotuinen seitsemän miljoonan nahan kapasiteetti on kuitenkin jo yksistään suurempi kuin unionin koko kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 53 kappaleessa oleva 1 taulukko).

                     (38)

                     Näin ollen komissio päätteli, että kiinalaisten säämiskänahan tuottajien käytössä on riittävä tuotantokapasiteetti, jota voitaisiin käyttää säämiskänahan tuotantoon unioniin suuntautuvaa vientiä varten, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

               3.2.2   Kiinalaisten viejien käyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla

                     (39)

                     Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana kiinalaiset tuottajat veivät merkittäviä määriä säämiskänahkaa unioniin ulkopuolisiin kolmansiin maihin, erityisesti Malesiaan, Bangladeshiin, Singaporeen, Vietnamiin, Japaniin ja Yhdysvaltoihin. Vientitietokannan mukaan viennin kokonaismäärä oli 5,1 miljoonaa neliöjalkaa säämiskänahkaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                     (40)

                     Komissio vertasi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tärkeimmille vientimarkkinoille viedyn säämiskänahan keskimääräistä hintaa unionin markkinoille suuntautuneen viennin keskihintaan. Vertailu tehtiin Kiinan vientitietokannan tarjoamien tietojen perusteella (12).

                     (41)

                     Kiinan vientitietokannassa ilmoitetut hinnat osoittivat huomattavia kilohinnan eroja eri maihin suuntautuvan viennin välillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Siitä kävi ilmi, että 72,8 prosenttia Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määrästä tapahtui alempiin hintoihin verrattuna saman tuotteen unioniin suuntautuvaan vientiin, jonka todettiin tapahtuneen polkumyynnillä. Näin ollen Kiinasta kolmansiin maihin tapahtuva säämiskänahkojen vienti tapahtui vieläkin alhaisemmilla hinnoilla kuin vienti unioniin.

               3.2.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (42)

                     Ennen toimenpiteiden käyttöönottoa unionin markkinat olivat Kiinan perinteinen vientikohde. Alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (huhtikuu 2004 – maaliskuu 2005) Kiinasta unioniin tuleva tuonti oli 6,6 miljoonaa neliöjalkaa säämiskänahkaa eli yli 28-kertainen unioniin tulevan tuonnin nykytasoon nähden.

                     (43)

                     Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin markkinoiden keskimääräinen hintataso (0,99 euroa/neliöjalka) oli korkeampi kuin Kiinasta muille vientimarkkinoille tapahtuvan viennin keskimääräinen hinta, mikä viittaa siihen, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on taloudellinen kannustin siirtää vientiään unioniin, jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

                     (44)

                     Kun otetaan huomioon, että unioni oli kiinalaisten perinteinen markkina ennen toimenpiteiden käyttöönottoa ja otetaan huomioon sen (korkeat) hinnat, komissio katsoo, että jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, unionin markkinoista tulee kiinalaisten tuottajien kannalta houkuttelevampia ja on todennäköistä, että ne yrittäisivät lisätä myyntiään unioniin hyödyntämällä niiden käytettävissä olevaa kapasiteettia sen sijaan, että ne aloittaisivat viennin muille markkinoille.

               3.2.4   Polkumyyntiä ja polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

                     (45)

                     Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta jatkui unionin markkinoille polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Se osoitti myös, että Kiinan tuotantokapasiteetti oli hyvin merkittävä verrattuna unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä kapasiteetti todennäköisesti suunnattaisiin ainakin osittain unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

                     (46)

                     Lisäksi Kiinan vientihinnat muille markkinoille olivat alemmat kuin vientihinnat unioniin. Tällainen kiinalaisten viejien hinnoittelukäytös kolmansilla markkinoilla tukee havaintoa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyydestä unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

                     (47)

                     Myös unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa suhteen viittasi lopuksi siihen, että riskinä on Kiinasta peräisin olevan viennin suuntaaminen unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

                     (48)

                     Tämän vuoksi komissio päätteli, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden kumoaminen johtaisi suurella todennäköisyydellä Kiinasta polkumyynnillä tulevaan merkittävään tuontiin eli polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys oli suuri.

               4.   VAHINKO

         4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

                     (49)

                     Tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti kaksi tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

                     (50)

                     Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 4–5 miljoonaa neliöjalkaa. Komissio vahvisti luvun unionin tuotannonalaa koskevien kaikkien käytettävissä olevien tietojen eli kahdelta yhteistyössä toimineelta unionin tuottajalta tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen perusteella. Näiden kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus unionin kokonaistuotannosta on 100 prosenttia.

                     (51)

                     Koska mikro- ja makrotalouteen liittyvät vahinkoindikaattorit perustuvat vain kahden yrityksen tietoihin, ne esitetään indeksoidussa muodossa luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti.

               4.2   Unionin kulutus

                     (52)

                     Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän todennetun tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella.

                     (53)

                     Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                        Taulukko 1

                        Unionin kulutus (neliöjalkaa)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin kokonaiskulutus (tuhatta neliöjalkaa)

                                 25 000 –35 000

                                 30 000 –40 000

                                 35 000 –45 000

                                 40 000 –50 000

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja Eurostatin tiedot.

                     (54)

                     Unionin kulutus kasvoi tasaisesti 13–14 prosentin vuosivauhtia ja kaikkiaan 41 prosenttia tarkastelujakson aikana.

               4.3   Tuonti Kiinasta

         4.3.1   Määrä ja markkinaosuus

                     (55)

                     Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tuontitietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin 52–54 kappaleen mukaisesti määritetyn unionin kulutuksen perusteella.

                     (56)

                     Tuonti Kiinasta unioniin kehittyi seuraavasti:

                        Taulukko 2

                        Tuonnin määrä (neliöjalkaa) ja markkinaosuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Lähde: Eurostatin tiedot.

                     (57)

                     Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni voimakkaasti eli vuoden 2014 noin 3,2 miljoonaan neliöjalasta 0,2 neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 93 prosentilla, ja markkinaosuus laski vastaavasti 10–15 prosentista 0–5 prosenttiin tarkastelujakson aikana. Kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on tällä hetkellä hyvin pieni markkinaosuus, mikä tukee ajatusta voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuudesta.

               4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

                     (58)

                     Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                        Taulukko 3

                        Tuontihinnat (euroa/neliöjalka)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Kiinasta tulevan tuonnin hinta (euroa/neliöjalka)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Lähde: Eurostatin tiedot.

                     (59)

                     Tuontihinnat kohosivat jatkuvasti tarkastelujakson aikana. On kuitenkin huomattava, että perusvuosi osoittaa melko alhaista rahallista arvoa.

                     (60)

                     Hintojen alittavuuden arvioimiseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla suuntautuvan myynnin hinnan painotettua keskiarvoa verrattiin kiinalaisten viejien vastaavaan tuontihinnan painotettuun keskiarvoon. Vertailua varten unionin tuotannonalan myyntihintoja on oikaistu varsinkin hyvityslaskujen, toimitus- ja pakkauskustannusten sekä palkkioiden osalta noudettuna lähettäjältä -tasolle. Kiinasta tulevan tuonnin hinta on saatu Eurostatilta ja se on oikaistu tullin ja tuonnin jälkeisten kustannusten osalta.

                     (61)

                     Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat olivat 36,6 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun otetaan huomioon voimassa oleva polkumyyntitulli.

               4.4   Tuonti kolmansista maista

                     (62)

                     Muista kolmansista maista tuleva tuonti kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 4

                        Tuonti kolmansista maista

                                 Maa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Intia

                                 Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Markkinaosuus (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Turkki

                                 Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Markkinaosuus (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigeria

                                 Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Markkinaosuus (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Uusi-Seelanti

                                 Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Markkinaosuus (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0–5

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakistan

                                 Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Markkinaosuus (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Muu maailma

                                 Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Markkinaosuus (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta

                                 Määrä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Markkinaosuus (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/neliöjalka)

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Lähde: Eurostatin tiedot ja kyselylomakevastaukset.

                     (63)

                     Tarkastelujakson aikana muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi jatkuvasti noin 26 miljoonasta neliöjalasta vuonna 2014 noin 39 miljoonaan neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 50 prosenttia. Tällaisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli 90–95 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (suurempi kuin vuoden 2014 osuus, joka oli 75–80 prosenttia). Yhdessä tarkasteltuna muut kolmannet maat näyttävät saaneen täyden hyödyn 54 kappaleessa tarkoitetusta unionin kulutuksen 41 prosentin kasvusta.

                     (64)

                     Maakohtaisesti suurin markkinaosuus, 52,5 prosenttia, on Nigeriasta peräisin olevalla tuonnilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Muut tärkeimmät säämiskänahan lähteet unionissa olivat Intia, Turkki ja Uusi-Seelanti.

                     (65)

                     Nigeriasta tuleva tuonti on syytä mainita erikseen. Määrät ovat kasvaneet voimakkaasti, ovat jatkuvassa kasvussa ja lähes viisinkertaistuneet tarkastelujaksolla. Itse asiassa vain Nigerian markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla. Vuonna 2014 Nigerian tuonnin markkinaosuus oli 12 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla joka toinen myyty säämiskänahka oli peräisin Nigeriasta.

               4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

         4.5.1   Yleisiä huomioita

                     (66)

                     Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

                     (67)

                     Vahingon määrittämistä varten komissio ei tehnyt eroa makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattoreiden välillä, koska perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin tuotannonala muodostui ainoastaan kahdesta tuottajasta. Komissio arvioi taloudelliset indikaattorit näitä kahta tuottajaa koskevien tietojen perusteella.

                     (68)

                     Vahinkoindikaattoreita ovat seuraavat: tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, työvoimakustannukset, polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä, yksikköhinnat, yksikkökustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. Ne analysoidaan seuraavasti.

               4.5.2   Vahinkoindikaattorit

         4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                     (69)

                     Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 5

                        Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuotantomäärä (tuhatta neliöjalkaa)

                                 3 000 –4 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Tuotantokapasiteetti (tuhatta neliöjalkaa)

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Kapasiteetin käyttöaste (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Lähde: Kyselylomakevastaukset.

                     (70)

                     Unionin tuotannonalan tuotantomäärä lisääntyi 20 prosenttia tarkastelujakson aikana.

                     (71)

                     Tuotantokapasiteetti pysyi vakaana vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, ja kapasiteetin käyttöaste vaihteli tuotantotasojen mukaisesti samalla kaudella. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kapasiteetin käyttöaste yleisesti kasvoi, mutta pysyi alhaisena aiempaan nähden. Olisi huomattava, että alhaiset käyttöasteet vaikuttavat yleensä yksikkökohtaisiin kustannuksiin, sillä yleiskustannukset kohdistuvat vaatimattomiin tuotantomääriin.

               4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

                     (72)

                     Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja unionin markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 6

                        Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin myyntimäärä etuyhteydettömille asiakkaille (tuhatta neliöjalkaa)

                                 4 000 –5 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Markkinaosuus (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Lähde: Eurostatin tiedot ja kyselylomakevastaukset.

                     (73)

                     Unionin myyntimäärä ei yleisesti vastannut kulutuksessa havaittua kasvusuuntausta. Vaikka unionin kulutus kasvoi tarkastelujakson 41 prosenttia (ks. kappale 54 edellä), unionin tuotannonalan tuottaman samankaltaisen tuotteen myyntimäärä riippumattomille asiakkaille unionin markkinoilla laski 10 prosenttia samalla kaudella, mikä näkyi kyseisellä kaudella unionin tuotannonalan huomattavana markkinaosuuden menetyksenä unionissa.

               4.5.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

                     (74)

                     Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 7

                        Työllisyys ja tuottavuus

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Työntekijöiden lukumäärä

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Tuottavuus (neliöjalkaa/työntekijä)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Indeksi

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Lähde: Kyselylomakevastaukset.

                     (75)

                     Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi tarkastelujaksolla 51 prosenttia. Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotoksena työntekijää kohti vuodessa supistui kuitenkin 21 prosenttia, koska työllisyys kasvoi nopeammin kuin tuotanto.

               4.5.2.4   Polkumyyntimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

                     (76)

                     Edellä tarkastellut indikaattorit osoittavat, että vuodesta 2006 lähtien voimassa olleista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta unionin tuotannonalan talous- ja rahoitustilanne on pysynyt erittäin heikkona ja vahingollisena. Näin ollen tuotannonala ei ole pystynyt täysin toipumista aiemmasta polkumyynnistä. Koska Kiinasta peräisin olevien säämiskänahkojen tuonnissa todettu polkumyyntimarginaali on tällä hetkellä suuri, katsotaan, että unionin tuotannonala on nykyisistä pienistä tuonti määristä huolimatta edelleen altis unionin markkinoille polkumyynnillä tulevan tuonnin vahingollisille vaikutuksille.

               4.5.2.5   Kotimarkkinahinnat ja niihin vaikuttavat hinnat

                     (77)

                     Unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 8

                        Myyntihinnat unionissa

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Tuotannon yksikkökustannukset

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Lähde: Kyselylomakevastaukset.

                     (78)

                     Unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat nousivat tarkastelujakson aikana 6 prosenttia. Samaan aikaan unionin tuotannonalalla tuotannon yksikkökohtaiset kustannukset nousivat 7 prosenttia. Tärkein syy oli raaka-aineiden (eli nahan) hintojen nousu.

               4.5.2.6   Työvoimakustannukset

                     (79)

                     Unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 9

                        Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Lähde: Kyselylomakevastaukset.

                     (80)

                     Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden supistuivat tarkastelujakson aikana 28 prosenttia.

               4.5.2.7   Varastot

                     (81)

                     Unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 10

                        Varastot

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Loppuvarastot

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Lähde: Kyselylomakevastaukset.

                     (82)

                     Unionin tuotannonalan loppuvarastot kasvoivat merkittävästi eli 53 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

               4.5.2.8   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

                     (83)

                     Unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 11

                        Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Nettovoitto myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille EU:ssa

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Kassavirta

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Investoinnit

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Investointien tuotto

                                    Indeksi (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Lähde: Kyselylomakevastaukset.

                     (84)

                     Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Unionin tuotannonala teki tappiota koko tarkastelujakson. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tappioita koitui jatkuvasti ja ne lisääntyivät 8 prosenttia. Tämä negatiivinen suuntaus osui ajallisesti yksiin 54 kappaleessa selitetyn unionin kulutuksen dynaamisen kasvun kanssa. Kuten 64 kappaleessa todetaan, kasvu kohdistui lähes kokonaan kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin.

                     (85)

                     Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Tämä operatiivisen toiminnan nettokassavirta väheni merkittävästi tarkastelujaksolla, mitä pääosin selittyy huomattavilla tappioilla.

                     (86)

                     Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto oli negatiivinen koko tarkastelujakson ajan.

                     (87)

                     Tarkastelujakson aikana tehtyjä investointeja ei käytetty tuotantokapasiteetin lisäämiseen, vaan mahdolliset investoinnit suunnattiin pääosin jo olemassa olevan kapasiteetin ylläpitoon ja ajan tasalle saattamiseen. Vuoden 2015 luvut ovat huomattavan suuria, koska yhden unionin tuottajan tuotantolaitokset siirrettiin jäsenvaltiosta toiseen.

                     (88)

                     Tarkastelujaksolla aiheutuneet tappiot vaikuttivat tuotannonalan kykyyn hankkia pääomaa.

               4.5.3   Vahinkoa koskevat päätelmät

                     (89)

                     Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne pysyi epävarmana tarkastelujakson aikana. Erityisesti tietyt unionin tuotannonalan indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, osoittivat huomattavan negatiivisia tuloksia. Unionin tuotannonalan markkinaosuus pieneni myös huomattavasti. Markkinaosuuden negatiivinen kehitys osui samaan aikaan säämiskänahan kysynnän yleisen kasvun kanssa unionin markkinoilla, mikä hyödytti muista kolmansista maista kuin Kiinasta peräisin olevaa tuontia. Jotkin havaituista negatiivisista suuntauksista voidaan selittää useiden tekijöiden yhteisvaikutuksena, jotka yhdessä edelleen heikensivät unionin tuotannonalan tilaa, joka oli yhä heikko tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näistä tekijöistä huomattavin oli Nigeriasta unionin tuotannonalan hintoja alhaisempiin hintoihin tulevan tuonnin voimakas kasvu.

                     (90)

                     Muutamat vahinkoindikaattorit kehittyivät tarkastelujaksolla positiivisesti. Tuotantomäärä kasvoi 20 prosenttia ja kapasiteetin käyttöaste 9 prosenttia. Nämä lisäykset eivät kuitenkaan johtaneet myynnin kasvuun unionin markkinoilla.

                     (91)

                     Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni voimakkaasti tarkastelujaksolla eli vuoden 2014 yli 3 miljoonasta neliöjalasta noin 230 000:een neliöjalkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä merkitsi markkinaosuuden laskua 10–15 prosentista 0–5 prosenttiin tarkastelujakson aikana, kolmansista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi merkittävästi.

                     (92)

                     Tämän vuoksi on todennäköistä, että tällainen kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntyminen on estänyt unionin tuotannonalan elpymisen Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiemmin aiheuttamasta vahingollisesta vaikutuksesta, erityisesti vuodesta 2015 alkaen, kun Kiinasta tuleva tuonti alkoi vähentyä.

                     (93)

                     Vielä vuonna 2014 Kiinan markkinaosuus unionissa oli kuitenkin yli 10 prosenttia. Näin ollen vaikka polkumyyntituonti Kiinasta väheni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huomattavasti, sen markkinaosuus tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäneellä ajanjaksolla ja erityisesti vuonna 2014 oli edelleen suhteellisen suuri. Lisäksi tämän tuonnin hinnat alittivat merkittävästi unionin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi ei voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, että tällainen tuonti vaikutti osaltaan unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon, vaikka se väheni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                     (94)

                     Komissio päätteli näin ollen, että unionin tuotannonala hyötyi alkuperäisistä toimenpiteistä, sillä sen tilanteessa näkyi koko tarkastelujakson ajan kohentumista verrattuna alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla havaittuun tilanteeseen. Unionin tuotannonala elpyy kuitenkin hitaasti ja on edellä mainittujen tekijöiden seurauksena vaikeassa ja haavoittuvassa tilassa. Näin ollen todettiin, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalalle oli koitunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa määriteltyjen indikaattoreiden kehityksen osoittamaa merkittävää vahinkoa.

               5.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN

                     (95)

                     Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti tapahtui polkumyyntihintoihin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (ks. 31 kappale) ja että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta (ks. 48 kappale). Kuten (94) kappaleessa todetaan, tutkimuksessa pääteltiin myös, että unionin tuotannonalalle oli koitunut vahinkoa. Tämän vuoksi komissio arvioi, olisiko todennäköistä, että Kiinasta tulevan polkumyyntituonin alun perin aiheuttama vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     (96)

                     Jotta komissio pystyi määrittämään vahingon jatkumisen todennäköisyyden, se tarkasteli seuraavia seikkoja: Kiinan käyttämätön kapasiteetti, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta tulevan tuonnin todennäköinen hintataso ilman toimenpiteitä ja sen vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen.

               5.1   Käyttämätön kapasiteetti, kauppavirrat ja unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (97)

                     Edellisessä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa todettiin, että kiinalaisilla viejillä oli suuri määrä ylimääräistä kapasiteettia verrattuna Euroopan markkinoiden kokoon ja että Kiinan kotimainen kysyntä ja muut vientimarkkinat kuin unioni eivät pystynyt täysin absorboimaan tällaista kapasiteettia. Vastakkaisen näytön puuttuessa voidaan olettaa, että käyttämätön kapasiteetti on sama nyt kyseessä olevan tarkastelujakson aikana.

                     (98)

                     Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että 75 prosenttia Kiinasta kolmansiin maihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautuneen viennin määrästä tapahtui alempiin hintoihin verrattuna saman tuotteen unioniin suuntautuvaan vientiin (ks. (43) kappale). Tutkimuksessa ei havaittu mitään viitteitä tai näyttöä siitä, että tilanne muuttuisi ainakaan lyhyellä aikavälillä.

                     (99)

                     Unionin markkinat ovat näin ollen korkeampien hintojensa vuoksi houkuttelevammat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille kuin 2/3 niistä muista markkinoista, joille kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat harjoittivat vientiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin markkinoiden houkuttelevuus kasvaisi vielä entisestään tullien poistumisen myötä.

                     (100)

                     Unionin markkinat olivat lisäksi ennen toimenpiteiden käyttöönottoa perinteiset vientimarkkinat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joiden osuus alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana oli yli 30 prosenttia unionin markkinoista.

                     (101)

                     Tutkimuksessa ilmeni myös, että Kiinasta tuleva tuonti olisi ilman polkumyyntitullia alittanut unionin myyntihinnat 59,7 prosentilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä osoittaa Kiinasta tulevan tuonnin todennäköisen hintatason siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumottaisiin.

                     (102)

                     Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat huomattavasti alemmat kuin unionin markkinoille tulevan muun tuonnin hinnat (ks. taulukot 3 ja 4). Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat noin 50 prosenttia alemmat kuin muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat. Tämän vuoksi on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti korvaisi kyseisen tuonnin ja aiheuttaisi edelleen hintapainetta unionin markkinoilla.

               5.2   Vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen

                     (103)

                     Kun otetaan huomioon Kiinan suuri kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus sekä muut (97)–(102) kappaleessa tiivistetysti esitetyt seikat, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat aloittaisivat uudelleen viennin unionin markkinoille merkittävinä määrinä ja merkittävästi unionin tuottajien hinnat alittavin polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteet kumottaisiin.

                     (104)

                     Tällä olisi negatiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan, sillä tällaiset merkittävästi lisääntyneet tuontimäärät laskisivat unionin tuotannonalan saavutettavissa olevia myyntihintoja ja vähentäisivät unionin tuotannonalan myyntimääriä sekä sen kapasiteetin käyttöastetta, minkä seurauksena sen tuotantokustannukset nousisivat. Tämä odotettu matalahintaisen polkumyyntituonnin lisääntyminen johtaisi näin ollen unionin tuotannonalan taloudellisten tulosten, etenkin kannattavuuden, jatkuvaan ja voimakkaaseen heikkenemiseen.

               5.3   Päätelmät

                     (105)

                     Tämän vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä Kiinasta polkumyynnillä tulevan ja unionin tuotannonalan hinnat alittavan tuonnin merkittävään lisääntymiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavassa vaarassa.

               6.   UNIONIN ETU

                     (106)

                     Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien säämiskänahan tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen koko unionin edun vastaista.

                     (107)

                     Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     (108)

                     Tutkittiin, oliko pakottavia syitä, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että voimassa olevien toimenpiteiden säilyttäminen ei ole unionin edun mukaista.

               6.1   Unionin tuotannonalan etu

                     (109)

                     Vaikka voimassa olevat polkumyyntitoimenpiteet estivät polkumyynnillä tapahtuvan laajamittaisen tuonnin unionin markkinoille, unionin tuotannonala on yhä epävarmassa tilanteessa, kuten tiettyjen vahinkoindikaattorien negatiiviset kehityssuuntaukset osoittavat.

                     (110)

                     Jos polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, voidaan kohtuudella olettaa, että asianomaisesta maasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä lisääntyisi todennäköisesti huomattavasti ja aiheuttaisi lisää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Tällainen tuonti johtaisi lisäksi todennäköisesti muun muassa markkinaosuuden menetyksiin, myyntihintojen laskuun, kapasiteetin käyttöasteen pienenemiseen ja yleisesti ottaen unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen merkittävään heikkenemiseen.

                     (111)

                     Näin ollen komissio päätteli, että Kiinasta peräisin olevan säämiskänahan tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttäminen voimassa on unionin tuotannonalan edun mukaista.

               6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

                     (112)

                     Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla ei todennäköisesti ole vakavaa kielteistä vaikutusta unionin tuojien ja käyttäjien tilanteeseen. Yksikään tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

                     (113)

                     Koska tuojat ja käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä nyt käsillä olevassa toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa, komissio katsoo, että sen alkuperäisessä tutkimuksessa esittämät päätelmät ovat edelleen voimassa ja että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuttaisi kielteisesti tai ainakaan merkittävässä määrin unionin tuojiin ja käyttäjiin.

               6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

                     (114)

                     Näin ollen komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia koskevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa.

               7.   PÄÄTELMIEN ILMOITTAMINEN

                     (115)

                     Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Huomautuksia ei saatu.

               8.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

                     (116)

                     Tämän vuoksi ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla komissio päättelee, että Kiinasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1153/2012 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava.

                     (117)

                     Tuomioistuimen oikeuskäytäntö (13) huomioon ottaen on aiheellista säätää viivästyskoroista, jotka on maksettava, jos lopulliset tullit mahdollisesti palautetaan, koska voimassa olevissa tulleja koskevissa säännöksissä ei säädetä tällaisesta korosta, ja kansallisten sääntöjen soveltaminen johtaisi kohtuuttomiin vääristymiin talouden toimijoiden välillä riippuen siitä, mikä jäsenvaltio tulliselvitystä varten valitaan.

                     (118)

                     Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa tässä asetuksessa säädettävistä toimenpiteistä,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla

               1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa, tällä hetkellä CN-koodeihin 4114 10 10 ja 4114 10 90 kuuluvaa säämiskänahkaa ja yhdistelmäparkittua säämiskänahkaa, myös määrämuotoon leikattua, crust-käsitelty säämiskänahka ja crust-käsitelty yhdistelmäparkittu säämiskänahka mukaan luettuina.

               2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on 58,9 prosenttia.

               3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. Viivästyskorko, joka on maksettava, jos kyseessä on palautus, joka antaa oikeuden viivästyskoron saamiseen, on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa julkaistu korkokanta, jota Euroopan keskuspankki sovelsi perusrahoitusoperaatioihinsa erääntymiskuukauden ensimmäisenä päivänä, korotettuna yhdellä prosenttiyksiköllä.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 20 päivänä helmikuuta 2019.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2006, annettu 8 päivänä syyskuuta 2006, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien säämiskänahkojen tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 251, 14.9.2006, s. 1).

            (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1153/2012, annettu 3 päivänä joulukuuta 2012, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuonnissa sen jälkeen, kun asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on suoritettu (EUVL L 334, 6.12.2012, s. 31).

            (4)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 72, 8.3.2017, s. 3).

            (5)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan säämiskänahan tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 416, 6.12.2017, s. 15).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

            (7)  Lähde: Eurostat.

            (8)  Lähde: Eurostat.

            (9)  Unionin tuotannonalan mukaan yksi nahka vastaa 6,5–7:ää neliöjalkaa. (7 miljoonaa × 6,75 = 47,25 miljoonaa).

            (10)  Aasian ja Tyynenmeren nahka-alan näytteilleasettajien luettelo (Asia Pacific Leather Fair exhibitors directory) (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740), ja nahka-alan lehden artikkeli (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd).

            (11)  Tarkka arvo on luottamuksellinen.

            (12)  Viennin arvo ilmaistaan Yhdysvaltain dollareina ja FOB-perusteisesti. Määrät ilmoitetaan kilogrammoina.

            (13)  Unionin tuomioistuimen tuomio (kolmas jaosto) 18. tammikuuta 2017 asiassa C-365/15, Wortmann v. Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, 35–39 kohta.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/591, annettu 11 päivänä huhtikuuta 2019, asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteen V muuttamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja tiettyjen sen kruunun alaisuuteen kuuluvien alueiden sisällyttämiseksi sellaisten kolmansien maiden luetteloon, joista heinä- ja olkilähetysten tuonti unioniin on sallittu (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.)

text:
                  11.4.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  LI 100/20

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/591,
         annettu 11 päivänä huhtikuuta 2019,
         asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteen V muuttamisesta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja tiettyjen sen kruunun alaisuuteen kuuluvien alueiden sisällyttämiseksi sellaisten kolmansien maiden luetteloon, joista heinä- ja olkilähetysten tuonti unioniin on sallittu
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 18 päivänä joulukuuta 1997 annetun neuvoston direktiivin 97/78/EY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan 1 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti 29 päivänä maaliskuuta 2017 aikomuksestaan erota unionista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU’, 50 artiklan mukaisesti. Eurooppa-neuvosto antoi 22 päivänä maaliskuuta 2019 yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa tehdyn päätöksen (EU) 2019/476 (2) SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä. Kyseisen päätöksen mukaan SEU 50 artiklan 3 kohdassa määrättyä määräaikaa pidennetään 12 päivään huhtikuuta 2019 asti, jos Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin alahuone ei hyväksy erosopimusta viimeistään 29 päivänä maaliskuuta 2019. Koska erosopimusta ei ole hyväksytty viimeistään 29 päivänä maaliskuuta 2019, unionin lainsäädäntöä lakataan soveltamasta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa 13 päivästä huhtikuuta 2019, jäljempänä ’eroamispäivä’.

                     (2)

                     Direktiivissä 97/78/EY säädetään kolmansista maista unioniin tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisten tarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista. Kyseisen direktiivin 19 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio laatii luettelon kasvituotteista, joille on suoritettava eläinlääkinnälliset tarkastukset rajalla, koska ne voivat levittää eläinten tartuntatauteja unioniin, ja vahvistaa luettelon kolmansista maista, joille voidaan antaa lupa viedä kyseisiä kasvituotteita unioniin.

                     (3)

                     Komission asetuksen (EY) N:o 136/2004 (3) liitteessä IV mainitaan näin ollen heinä ja olki kasviperäisinä tuotteina, joille tehdään rajalla eläinlääkinnälliset tarkastukset, ja kyseisen asetuksen liitteessä V mainitaan maat, joista jäsenvaltiot saavat tuoda heinää ja olkia.

                     (4)

                     Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta on toimittanut tarvittavat takeet siitä, että kyseinen maa ja tietyt sen kruunun alaisuuteen kuuluvat alueet täyttävät asetuksessa (EY) N:o 136/2004 säädetyt edellytykset, jotka koskevat heinä- ja olkilähetysten tuontia unioniin, eroamispäivästä, sillä ne noudattavat edelleen unionin lainsäädäntöä aluksi vähintään yhdeksän kuukautta kestävän ajanjakson ajan.

                     (5)

                     Kun siis otetaan huomioon nämä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan antamat erityistakeet ja jotta vältettäisiin tarpeettomat kaupan häiriöt eroamispäivän jälkeen, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta ja tietyt sen kruunun alaiset alueet olisi sisällytettävä asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitteessä V olevaan niiden maiden luetteloon, joista heinä- ja olkilähetysten tuonti unioniin on sallittua.

                     (6)

                     Asetuksen (EY) N:o 136/2004 liitettä V olisi sen vuoksi muutettava.

                     (7)

                     Tätä asetusta olisi sovellettava 13 päivästä huhtikuuta 2019, ellei unionin lainsäädäntöä sovelleta edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja yhdistyneessä kuningaskunnassa kyseisenä päivänä.

                     (8)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Muutetaan asetuksen (EY) N:o 136/2004 liite V tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
            Sitä sovelletaan 13 päivästä huhtikuuta 2019.
            Tätä asetusta ei kuitenkaan sovelleta, mikäli unionin lainsäädäntöä sovelletaan edelleen Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja yhdistyneessä kuningaskunnassa kyseisenä päivänä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2019.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EYVL L 24, 30.1.1998, s. 9.

            (2)  Eurooppa-neuvoston päätös (EU) 2019/476, tehty yhteisymmärryksessä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2019, SEU 50 artiklan 3 kohdan mukaisen määräajan pidentämisestä (EUVL L 80 I, 22.3.2019, s. 1).

            (3)  Komission asetus (EY) N:o 136/2004, annettu 22 päivänä tammikuuta 2004, kolmansista maista tuotavien tuotteiden eläinlääkinnällisistä tarkastusmenettelyistä yhteisön rajatarkastusasemilla (EUVL L 21, 28.1.2004, s. 11).

            LIITE
            Muutetaan asetuksen (EY) N:o 136/2004 liite V seuraavasti:

                        a)

                        Lisätään Chileä koskevan kohdan jälkeen rivit seuraavasti:

                                    ”GB

                                    Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta

                                    GG

                                    Guernsey”

                        b)

                        Lisätään Islantia koskevan kohdan jälkeen rivi seuraavasti:

                                    ”JE

                                    Jersey”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/808, annettu 20 päivänä toukokuuta 2019, tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta

text:
                  21.5.2019

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 133/8

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2019/808,
         annettu 20 päivänä toukokuuta 2019,
         tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 muuttamisesta
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon tietyistä Euroopan yhteisön ja Irakin talous- ja rahoitussuhteita koskevista erityisrajoituksista ja asetuksen (EY) N:o 2465/1996 kumoamisesta 7 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan b alakohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitteessä III luetellaan Irakin entisen hallituksen julkisyhteisöt, yhtiöt ja virastot sekä luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt, elimet ja yhteisöt, joille kuuluvat, Irakin ulkopuolella 22 päivänä toukokuuta 2003 olleet varat ja muut taloudelliset resurssit jäädytetään kyseisen asetuksen nojalla.

                     (2)

                     Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 14 päivänä toukokuuta 2019 poistaa neljä kohtaa niiden henkilöiden tai yhteisöjen luettelosta, joiden varat ja muut taloudelliset resurssit olisi jäädytettävä.

                     (3)

                     Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitettä III olisi muutettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla
            Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liite III tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 2019.

                  Komission puolesta,

                  puheenjohtajan nimissä

                  Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

            (1)  EUVL L 169, 8.7.2003, s. 6.

            LIITE
            Poistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1210/2003 liitteestä III seuraavat kohdat:

                           ”25.

                           DIRECTORATE-GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Osoite: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Bagdad, Irak.”

                           ”54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Osoite: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Bagdad, Irak.”

                           ”90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Osoite: Rashid Street, P.O. Box 11387, Bagdad, Irak.”

                           ”135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILISER INDUSTRIES. Osoite: P.O. Box 74, Basrah, Irak.”