title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/802, annettu 20 päivänä toukokuuta 2022, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Brasiliasta peräisin olevien kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden tuonnissa

text:
                  23.5.2022

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 143/11

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2022/802,
         annettu 20 päivänä toukokuuta 2022,
         väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Brasiliasta peräisin olevien kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden tuonnissa
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,
         on kuullut jäsenvaltioita,
         sekä katsoo seuraavaa:
         1.   MENETTELY

         1.1   Vireillepano

                     (1)

                     Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, pani 24 päivänä syyskuuta 2021 vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Brasiliasta, jäljempänä yhdessä ’asianomaiset maat’, peräisin olevan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan perusteella. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (2), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

                     (2)

                     Komissio pani tutkimuksen vireille sen jälkeen, kun eurooppalainen teräsalan järjestö Eurofer, jäljempänä ’Eurofer’ tai ’valituksen tekijä’, oli tehnyt valituksen 13 päivänä elokuuta 2021. Valitus sisälsi riittävästi näyttöä polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta tutkimuksen vireillepanoa varten.

                     (3)

                     Valitus tehtiin seuraavien unionin tuottajien puolesta: ArcelorMittal Atlantique et Lorraine (Ranska), ArcelorMittal Etxebarri S.A. (Espanja) ja ThyssenKrupp Rasselstein GmbH (Saksa), joiden väitettiin edustavan sataa prosenttia kyseisestä tuotannonalasta unionissa. Tutkimuksen aikana komission tietoon tuli yksi uusi kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuottaja unionissa eli Acciaierie d’Italia. Koska valituksen tekijöiden osuus unionin tuotannonalan tuotannosta ja myynnistä oli kuitenkin [85–95] prosenttia, valituksen katsottiin olevan unionin tuotannonalan tekemä perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               1.2   Asianomaiset osapuolet

                     (4)

                     Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan komissioon yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tutkimuksen vireillepanosta erikseen valituksen tekijälle, tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan ja Brasilian viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

               1.3   Vireillepanoa koskevat huomautukset

                     (5)

                     Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

                     (6)

                     China Iron and Steel Association, jäljempänä ’CISA’, toimitti vireillepanon jälkeen huomautuksia 5 päivänä marraskuuta 2021. Lisäksi CISA pyysi yhdessä Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.:n, Kiina, ja GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd:n kanssa kuulemista komission yksiköiden kanssa. Ne esittivät kyseiset pyynnöt asetetuissa määräajoissa, ja kuuleminen järjestettiin 24 päivänä tammikuuta 2022.

                     (7)

                     Ne väittivät huomautuksissaan ja kuulemisen aikana muun muassa, että valitus perustui liiaksi luottamuksellisiin tietoihin erityisesti käytettyjen kustannusten osalta ja että ei-luottamuksellinen versio ei näin ollen riittänyt siihen, että valituksen perustana olevat todisteet olisi voitu ymmärtää kunnolla.

                     (8)

                     Komissio katsoo, että asianomaisten osapuolten tarkasteltavaksi tarkoitetussa asiakirja-aineistossa oleva valituksen ei-luottamuksellinen versio sisältää kaiken olennaisen näytön ja ei-luottamukselliset tiivistelmät luottamuksellisista tiedoista, jotta asianomaiset osapuolet voisivat asianmukaisesti käyttää puolustautumisoikeuksiaan. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               1.4   Otanta

                     (9)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

               1.4.1   Unionin tuottajien otanta

                     (10)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Koska tuottajia on unionissa kuitenkin vain vähän, komissio päätti lähettää kyselylomakkeet kaikille tuolloin tiedossa olleille unionin tuottajille.

                     (11)

                     Seuraavia unionin tuottajia pyydettiin täyttämään unionin tuottajille tarkoitettu kyselylomake, ja ne osallistuivat tutkimukseen:

                                 —

                                 ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Ranska

                                 —

                                 ArcelorMittal Etxebarri S.A., Espanja

                                 —

                                 ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Saksa

                     (12)

                     Kuten edellä 3 kappaleessa selitettiin, kolmannen unionin tuottajan olemassaolo saatettiin komission tietoon tutkimuksen aikana. Koska yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien osuus tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaistuotannosta ja -myynnistä tutkimusajanjaksolla oli [85–95] prosenttia, komissio lisäsi 16 päivänä maaliskuuta 2022 asiakirja-aineistoon ilmoituksen, jossa se ilmoitti asianomaisille osapuolille päättäneensä rajata tutkimuksen kyseisiin tuottajiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja kehotti osapuolia esittämään huomautuksia. Asiasta ei saatu huomautuksia.

               1.4.2   Tuojien otanta

                     (13)

                     Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa täsmennetyt tiedot.

                     (14)

                     Tällaisia tietoja toimitti vain yksi etuyhteydetön tuoja. Sen vuoksi etuyhteydettömien tuojien otanta ei ollut tarpeen. Kyseinen etuyhteydetön tuoja päätti kuitenkin olla lähettämättä vastausta kyselylomakkeeseen. Näin ollen yksikään etuyhteydetön tuoja ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa.

               1.4.3   Kiinassa ja Brasiliassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

                     (15)

                     Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa ja Brasiliassa toimivia tiedossa olevia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan ja Brasilian edustustoja Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

                     (16)

                     Kiinasta neljä vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti kahdesta vientiä harjoittavasta tuottajasta koostuvan otoksen, joka perustui unioniin suuntautuneen viennin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Kaikkia tiedossa olleita asianomaisia vientiä harjoittavia tuottajia ja asianomaisen maan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Otoksesta ei esitetty huomautuksia.

                     (17)

                     Brasilian osalta vain yksi vientiä harjoittava tuottaja, joka vastaa lähes yksin kaikesta Brasiliasta tulevasta tuonnista, toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Komissio päätti sen vuoksi, ettei otanta ollut tarpeen.

               1.5   Yksilöllinen tarkastelu

                     (18)

                     Eräs kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja (GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.) pyysi yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan nojalla ja lähetti vastauksen kyselylomakkeeseen määräajassa. Komissio katsoi, että pyynnön tarkastelu tutkimuksen alustavassa vaiheessa olisi hankaloittanut tehtävää kohtuuttomasti erityisesti siksi, että kahden maan osalta oli tarkoitus järjestää etätarkastuksia ja yhdellä otokseen valitulla vientiä harjoittavalla tuottajalla on useita tytäryhtiöitä Euroopan unionissa. Komissio päättää tutkimuksen lopullisessa vaiheessa, myöntääkö se yksilöllisen tarkastelun vai ei.

               1.6   Kyselylomakevastaukset ja tarkastuskäynnit

                     (19)

                     Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

                     (20)

                     Lisäksi valituksen tekijä esitti valituksessa riittävää näyttöä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen raaka-aineisiin liittyvistä vääristymistä Kiinassa. Kuten vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin, tutkimus kattoi kyseiset raaka-aineisiin liittyvät vääristymät sen määrittämiseksi, tulisiko perusasetuksen 7 artiklan 2 a ja 2 b kohdan säännöksiä soveltaa Kiinaan. Tästä syystä komissio lähetti Kiinan viranomaisille täydentävän kyselylomakkeen.

                     (21)

                     Komissio lähetti kyselylomakkeet kolmelle unionin tuottajalle, valituksen tekijälle, yhdelle etuyhteydettömälle tuojalle ja tiedossa oleville käyttäjille sekä kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle asianomaisissa maissa. Samat kyselylomakkeet asetettiin verkossa (3) saataville vireillepanopäivänä.

                     (22)

                     Covid-19-pandemian puhkeamisen ja jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen mukaisesti (4).

                     (23)

                     Komissio suoritti etätarkastuksen seuraaville yrityksille/osapuolille:

                                 (a)

                                 Unionin tuottajat

                                             —

                                             ArcelorMittal Atlantique et Lorraine, Ranska

                                             —

                                             ArcelorMittal Etxebarri S.A., Espanja

                                             —

                                             ThyssenKrupp Rasselstein GmbH, Saksa

                                 (b)

                                 Vientiä harjoittavat tuottajat
                                 Kiinassa:

                                             —

                                             Baoshan Iron & Steel Co., Ltd., Kiina, jäljempänä ’Baosteel’

                                             —

                                             Handan Jintai Packing Material Co., Ltd, Kiina, jäljempänä ’Jintai’

                                       Brasiliassa:

                                             —

                                             Companhia Siderúrgica Nacional, Brasilia, jäljempänä ’CSN’

               1.7   Tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

                     (24)

                     Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän heinäkuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavien kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2018 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen jakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

               2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

         2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

                     (25)

                     Tarkasteltavana ovat Kiinasta ja Brasiliasta peräisin olevat raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, kromioksideilla tai kromilla ja kromioksideilla pinnoitetut levyvalmisteet, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7210 50 00 ja 7212 50 20, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’.

                     (26)

                     Kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä käytetään moniin eri tarkoituksiin, tyypillisesti kuluttaja- ja teollisuuspakkauksissa. Yleisimmin sitä käytetään elintarvikepakkauksissa, kuten tölkkien kansissa ja pohjissa, korkeissa, repäisyrenkaissa ja niin edelleen. Muita käyttötarkoituksia ovat kodinkoneiden ulkoiset osat, filmikotelot, valokuidun suojaamiseen käytettävät suojamateriaalit ja muut sähkö- ja elektroniikkaosien suojat.

               2.2   Samankaltainen tuote

                     (27)

                     Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

                                 —

                                 tarkasteltavana oleva tuote,

                                 —

                                 Kiinan ja Brasilian kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote ja

                                 —

                                 unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

                     (28)

                     Komissio päätti tässä vaiheessa, että kyseiset tuotteet ovat näin ollen perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

               2.3   Kirjaaminen

                     (29)

                     Perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaisesti komissio kirjaa polkumyyntitutkimuksen kohteena olevan tuonnin ennakkoilmoituskaudella, paitsi jos sillä on 5 artiklassa tarkoitettu riittävä näyttö siitä, että 10 artiklan 4 kohdan c tai d alakohdan vaatimukset eivät täyty.

                     (30)

                     Yksi näistä perusasetuksen 10 artiklan 4 kohdan d alakohdassa mainituista edellytyksistä on se, että tuonti on kasvanut edelleen huomattavasti siitä tuonnin tasosta, josta tutkimusajanjakson aikana aiheutui vahinkoa. Kuten taulukosta 1 käy ilmi, asianomaisista maista peräisin olevan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuonti väheni vireillepanoa seuraavien neljän kuukauden aikana 8 prosenttia verrattuna tutkimusajanjaksoon eli 1 päivän heinäkuuta 2020 ja 30 päivän kesäkuuta 2021 väliseen ajanjaksoon.

                     (31)

                     Kaikki luvut esitetään indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä kolmen otokseen valitun unionin tuottajan toimittamien luottamuksellisten tietojen suojaamiseksi. Tuottajista kaksi kuuluu samaan konserniin.

                        Taulukko 1

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Tutkimusajanjakson kuukausittaiset keskiarvot

                                 Lokakuu 2021 – tammikuu 2022

                                 Lokakuu 2021 – tammikuu 2022 kuukausittaiset keskiarvot

                                 Tuonti Brasiliasta EU:hun

                                 [13 000 –16 000 ]

                                 [1 200 –1 300 ]

                                 [8 000 –9 000 ]

                                 [2 000 –3 000 ]

                                 Tuonti Kiinasta EU:hun

                                 [64 000 –75 000 ]

                                 [5 500 –6 500 ]

                                 [15 000 –18 000 ]

                                 [4 000 –5 000 ]

                                 Tuonti asianomaisista maista EU:hun

                                 [77 000 –91 000 ]

                                 [6 500 –7 500 ]

                                 [23 000 –27 000 ]

                                 [6 000 –7 000 ]

                                    Lähde: Eurostat ja Surveillance-tietokanta

                     (32)

                     Koska asiakirja-aineistossa ei ollut viitteitä siitä, että edellä 25 kappaleessa määriteltyjen kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden tuontiin kohdistuisi kausivaihteluja, komissio ei katsonut tarpeelliseksi verrata myös lokakuun 2021 ja tammikuun 2022 välisenä aikana tulleen tuonnin tasoa edeltävän vuoden samojen kuukausien aikana tulleen tuonnin tasoon. Vireillepanon jälkeisiä tuontitietoja verrattiin asianomaisista maista tapahtuneeseen keskimääräiseen kuukausittaiseen tuontiin neljän kuukauden aikana tutkimusajanjaksolla.

                     (33)

                     Jäljempänä 140 kappaleessa esitetyistä syistä komissio päätti kumuloida asianomaisista maista tulevan tuonnin edeltävissä kappaleissa kuvattua analyysiä varten. Kuten edellä olevasta taulukosta käy ilmi, kumuloitu tuonti asianomaisista maista ei lisääntynyt merkittävästi tutkimusajanjakson jälkeen.

                     (34)

                     Näin ollen komissio totesi, että perusasetuksen 14 artiklan 5 a kohdan mukaiset kirjaamista koskevat edellytykset eivät täyttyneet.

               3.   POLKUMYYNTI

         3.1   Kiinan kansantasavalta

         3.1.1   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

                     (35)

                     Koska tutkimuksen vireillepanovaiheessa oli saatavilla näyttöä, joka viittasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen Kiinassa, komissio piti asianmukaisena, että tutkimus pannaan vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti.

                     (36)

                     Tästä seurasi, että tarvittavien tietojen keräämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mahdollista soveltamista varten komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa kaikkia kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan tiedot kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen valmistuksessa käytetyistä tuotantopanoksista. Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa toimitti asiaa koskevat tiedot.

                     (37)

                     Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen osalta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa.

                     (38)

                     Lisäksi komissio täsmensi vireillepanoilmoituksessa, että käytettävissä olevan näytön perusteella saattaisi olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voitaisiin määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella.

                     (39)

                     Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 12 päivänä marraskuuta 2021 päivätyllä asiakirja-aineistoon liitetyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Komissio esitti kyseisessä muistiossa luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotannossa käytetään. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio yksilöi lisäksi Brasilian, Kolumbian, Meksikon, Thaimaan ja Turkin mahdollisesti asianmukaisiksi edustaviksi maiksi. Komissio sai ensimmäisestä muistiosta huomautuksia CISAlta ja Baosteeliltä. Näissä huomautuksissa vahvistettiin Brasilian tai Turkin olevan mahdollisesti asianmukaisia edustavia maita.

                     (40)

                     Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 6 päivänä tammikuuta 2022 päivätyllä asiakirja-aineistoon liitetyllä muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Brasilian edustavaksi maaksi. Se ilmoitti asianomaisille osapuolille myös vahvistavansa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton yrityksen CSN helposti saatavilla olevien tietojen perusteella. CSN on ainoa tiedossa oleva kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä valmistava yritys Brasiliassa.

                     (41)

                     Komissio sai huomautuksia toisesta muistiosta CISAlta ja Baosteeliltä. Molemmat olivat sitä mieltä, että kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen Brasilian kotimarkkinoiden hintoja ei voitaisi valita edustaviksi hinnoiksi, koska ne olivat epätavallisen korkeita. Tätä väitettä käsitellään 91 ja 92 kappaleessa.

               3.1.2   Normaaliarvo

                     (42)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

                     (43)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuitenkin todetaan, että ”[j]os [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja että”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

                     (44)

                     Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

               3.1.3   Merkittävien vääristymien esiintyminen

                     (45)

                     Kiinan terässektoria koskevissa viimeaikaisissa tutkimuksissaan (5) – teräs on kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tärkein tuotannontekijä – komissio havaitsi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä. Komissio päätteli kyseisessä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli myös asianmukaista.

                     (46)

                     Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että valtio puuttuu Kiinassa merkittävästi yritysten toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (6). Komissio teki erityisesti sen päätelmän, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, on sekä huomattava Kiinan viranomaisten omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa (7) tarkoitetulla tavalla että Kiinan viranomaisten läsnäoloa yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa (8) tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (9). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät etenkin maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (10). Komissio myös totesi, että terässektorilla esiintyy palkkakustannusten vääristymistä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (11) ja myös rahoitusmarkkinoilla on vääristymiä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, etenkin mitä tulee yritystoimijoiden pääomansaantiin Kiinassa (12).

                     (47)

                     Tässä tapauksessa valituksessa viitattiin maaraporttiin ja erityisesti teräsalaa yleisesti koskeviin päätelmiin, jotka liittyvät teräsalalla toimivien valtion omistamien yritysten suureen määrään, valtion puuttumiseen teollisuuden kehitykseen (Kiina on esimerkiksi päättänyt konsolidoida terästeollisuuden vuoteen 2025 mennessä), kommunistisen puolueen solujen läsnäoloon terästä tuottavissa yrityksissä ja siihen, että terästeollisuutta varten on laadittu erilaisia suunnittelu- ja ohjaavia asiakirjoja. Lisäksi valituksessa lueteltiin erityisiä vääristymiä kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotannossa käytetyissä raaka-aineissa: Kuumavalssatuissa teräslevyissä, kromissa, rautamalmissa ja koksissa. Kuumavalssattujen teräslevyjen osalta viittaukset käsittivät muun muassa äskettäisessä alaa koskevassa tukien vastaisessa tutkimuksessa (13) tehdyt havainnot sekä terästeollisuuden ylikapasiteettia käsittelevän globaalin foorumin (Global Forum on Steel Excess Capacity) G20-ryhmän ministerikokouksen raportin päätelmät. Kromin osalta valituksessa täsmennettiin, että mineraalivaroja koskevalla 13. viisivuotissuunnitelmalla (2016–2020) säännellään kromia, joka on merkitty siinä strategiseksi tekijäksi. Valituksessa selitetään lisäksi, että Kiinan kansantasavallan kauppaministeriön, jäljempänä ’MOFCOM’, luetteloon vientilisenssien alaisista tavaroista sisältyy ferrokromi, muokkaamaton kromi, jauhekromi, kromiromu ja muu kromi sekä siitä valmistetut tuotteet. Lisäksi valitukseen sisältyi tietoja kromin, rautamalmin ja koksin vientitulleista, jotka vääristävät hintoja.

                     (48)

                     Komissio tarkasteli tässä tutkimuksessa, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan maaraporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tutkimuksen kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi tätä näyttöä omalla tutkimuksellaan eri perusteista, jotka ovat merkityksellisiä merkittävien vääristymien esiintymisen vahvistamiseksi Kiinassa.

                     (49)

                     Erityisesti terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, on edelleen huomattava Kiinan viranomaisten omistusosuus. Valtio omistaa monet suurimmista teräksen tuottajista. Esimerkiksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja Baosteel on merkittävä Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel), joka on viime kädessä kokonaan keskitetyn SASAC:n omistuksessa (14). Baowu omistaa tällä hetkellä myös 62,7 prosenttia toisen suuren teräsalalla toimivan valtion omistaman yrityksen Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’Tisco’, osakkeista, joten keskitetty SASAC on sen määräysvaltaa käyttävä osakkeenomistaja. Shanxin maakunnan SASAC siirsi vastikkeetta 51 prosenttia Tiscon osakkeistaan Baowulle elokuussa 2020 (15). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (16). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yritykselle vuoteen 2025 mennessä (17). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (18). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (19).

                     (50)

                     Lisäksi moniin terässektorin suurimpiin tuottajiin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Tisco mainitsee verkkosivustollaan olevansa ”rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kaupankäyntiin” (20).

                     (51)

                     Mitä tulee siihen, mahdollistaako Kiinan viranomaisten läsnäolo yrityksissä niiden puuttumisen hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä on henkilökohtaisia yhteyksiä. Esimerkiksi merkittävimpien kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä valmistavien yritysten eli Baosteelin ja Jintain ylimmässä johdossa tai hallituksessa on Kiinan kommunistisen puolueen jäseniä. Myös CISAn johdolla voitiin osoittaa olevan henkilökohtaisia yhteyksiä kommunistiseen puolueeseen (johdon puheenjohtaja on samalla puoluesihteeri). Esimerkkinä voidaan mainita, että Baowun hallituksen puheenjohtaja toimii samaan aikaan puoluekomitean sihteerinä, ja pääjohtaja on puoluekomitean varasihteeri (21). Samoin Baosteelin hallituksen puheenjohtajalla on puoluekomitean sihteerin tehtävä, kun taas toimitusjohtaja on puoluekomitean varasihteeri. (22) Tätä suuntausta on havaittavissa myös yksityisissä yrityksissä. Jintain hallituksen puheenjohtaja toimii samaan aikaan Hebein maakunnan kansankongressin jäsenenä. Kun otetaan huomioon kommunistisen puolueen läsnäoloa yrityksissä koskevan lainsäädännön yleinen sovellettavuus, on perusteltua päätellä, että valtion kyky puuttua hintoihin ja kustannuksiin Kiinan viranomaisten ollessa läsnä yrityksissä on merkittävä paitsi terässektorilla yleensä, myös erityisesti tässä tutkimuksessa käsiteltävien vientiä harjoittavien tuottajien osalta.

                     (52)

                     Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden tuotannonalan yrityksiin kohdistetaan poliittista valvontaa ja ohjausta. Seuraavista esimerkeistä käy hyvin ilmi Kiinan viranomaisten lisääntyvä puuttuminen kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotannonalan toimintaan. Tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä, ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli esiin puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia Baosteelissä. Virallisella verkkosivustolla mainitaan, että China Baowu Groupissa (Baosteelin holdingyhtiö) on 301 kommunistisen puolueen komiteaa ja 85 437 puolueen jäsentä (23). Lisäksi konsernin verkkosivuilla kerrotaan puolueen vahvistamiseen liittyvistä toimista seuraavaa: ”Vahvistetaan puolueen johdon integraatiota parantamalla hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää, parannetaan nykyaikaista yritysjärjestelmää. China Baowu noudattaa kaikilta osin vaatimuksia, jotka on annettu lausunnoissa puolueen johtajuuden vahvistamisesta keskusjohtoisten yritysten omistajaohjausta parannettaessa, [...] Tarkistettu ja parannettu päätöksentekojärjestelmä tärkeimpien asioiden osalta paransi edelleen puoluekomitean, yrityksen hallituksen, johtajien ja muiden hallintoelinten päätöksentekovaltaa, päätöksentekoasioita ja yrityksen hallituksen hyväksymiä muotoja [...]. [...] Baowu sitoutuu puolueen vahvistamisen ja yritysuudistuksen samanaikaiseen suunnitteluun, panee sen täytäntöön ja samanaikaisesti perustaa puolueorganisaatioita ja operatiivisia yksiköitä sekä samanaikaisesti nimeää puolueorganisaatioista vastaavia jäseniä ja puolueen asioista vastaavia henkilöstön jäseniä. (24) Baosteel-yritys kuvaa kommunistisen puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia seuraavasti: Otetaan päävastuu puolueen tiukasta ja kattavasta hallinnoinnista. Johdetaan yhtiön ideologista ja poliittista työtä ja yhteisrintamatyötä, rakennetaan henkistä sivistystä, yrityskulttuuria ja joukkovoimaa, kuten ammattiliittoja ja kommunistista nuorisojärjestöä. Johdetaan puoluetyylisen, rehellisen hallinnon rakentamista ja tuetaan kurinpitokomiteoita niiden valvontavastuiden tehokkaassa täyttämisessä” (25).

                     (53)

                     Lisäksi kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden sektorilla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan tarkoittamalla tavalla.

                     (54)

                     Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta, josta saadaan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotannon tärkein komponentti, keskeisenä tuotannonalana (26). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020). Suunnitelmassa todetaan, että ”terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi” (27). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (28).

                     (55)

                     Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmaan (29) kuuluu korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukeminen (30). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (31).

                     (56)

                     Kiinan kansantasavallan kansallinen kehittämis- ja uudistamiskomissio hyväksyi 27 päivänä elokuuta 2019 annetulla asetuksella nro 29 teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2019 versio) (32), jäljempänä ’luettelo’, joka tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 2020 ja jossa mainitaan terästeollisuus kannustettavana tuotannonalana.

                     (57)

                     Kiinan viranomaiset ohjaavat alan kehitystä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla, jotka liittyvät esimerkiksi seuraaviin: markkinoiden koostumus ja rakenneuudistus, raaka-aineet, investoinnit, kapasiteetin poistaminen, tuotevalikoima, tuotannon siirtäminen ja päivittäminen. Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa (33). Tämänhetkinen ylikapasiteettiongelma on kiistatta selvin osoitus Kiinan viranomaisten politiikan vaikutuksista ja siitä seuraavista vääristymistä.

                     (58)

                     Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien, mukaan lukien kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli teräksen tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

                     (59)

                     Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä 46 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen alalla ei vaikuttaisi tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

                     (60)

                     Kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen alaan vaikuttavat myös 46 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (34).

                     (61)

                     Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen alaan ei vaikuttaisi 46 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. Tutkimuksessa havaittiin lisäksi, että kummallakin otokseen valitulla vientiä harjoittavalla tuottajalla oli tutkimusajanjakson aikana huomattava määrä kiinalaisilta lainanantajilta peräisin olevia lainoja.

                     (62)

                     Itse asiassa tutkimuksessa kävi ilmi, että kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuottajat saavat valtiolta lisätukea. Esimerkiksi yksi otokseen valituista yrityksistä, Jintai, on Hebein maakunnan vuoden 2020 huipputeknologiayritysten luettelossa (toinen erä). Yritys on luettelossa sijalla 4 (35), mikä tarkoittaa, että se saa hallitukselta erityiskohtelua ja -tukea. Lisäksi Hebein maakunnan 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020) oli useita teräsalaa tukevia säännöksiä: ”Kehityksen ja innovoinnin tukipilarit: (Hebein tulee) luoda joukko innovatiivisia lippulaivayrityksiä teollisuuden alalla, (Hebein tulee) keskittyä sataan johtavaan yritykseen ja hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla niiden innovatiivista liikkeellepanevaa voimaa kilpailukykyisillä teollisuudenaloilla ja tukea niiden pyrkimyksiä lisätä T&K-panosta (...). (Hebein tulee) tukea johtavia yrityksiä muun muassa teräksen, laitteiden, rakennusmateriaalien, lääkkeiden, kemikaalien ja elintarvikkeiden alalla”. 14. viisivuotissuunnitelmassa 2021–2025 (Jintai Packaging sijaitsee Hebeissa) todetaan seuraavaa: ”Vahvistetaan kilpailukykyisten teollisuudenalojen johtoasemaa: terästeollisuus: [...] edistetään terästehtaiden muuntamista ja parantamista tärkeimmällä kaupunkialueella. [...] vahvistetaan kansainvälistä tuotantokapasiteettiyhteistyötä keskittyen Tangshanin ja Handanin laadukkaiden terästeollisuusklustereiden rakentamiseen.” Lisäksi Hebein 14. viisivuotissuunnitelmaan, joka koskee strategisia ja kehittyviä teollisuudenaloja vuosina 2021–2025, sisältyy myös määräyksiä, joilla tuetaan terästä: ”Kehitetään voimakkaasti laadukkaisiin tuotteisiin tarkoitettuja kehittyneitä teräsmateriaaleja, kuten perusosiin tarkoitettua terästä, työkaluihin ja muotteihin tarkoitettua terästä, merenkulkutarkoituksiin käytettävää erittäin laadukasta terästä, laakeriterästä, kehittynyttä putkiterästä sekä lisäaineiden valmistukseen käytettävää metallijauhetta”.

                     (63)

                     Komissio muistutti vielä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan teräksen lisäksi useita muitakin tuotantopanoksia. Kun tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, teräs mukaan lukien, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan tuottajien kustannuksina) ovat alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu edellä mainittuja vääristymiä, tai ne saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä, tai niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

                     (64)

                     Näin ollen sen lisäksi, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei ole asianmukaista käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitetun mukaisesti, valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa myös kaikkien tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) hinnanmuodostukseen (ks. maaraportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

                     (65)

                     CISA esitti ensimmäisestä tuotannontekijöitä käsittelevästä muistiosta useita huomautuksia, joita myös Baosteel tuki ja jotka se vahvisti. Ensinnäkin CISA esitti, että WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen, jäljempänä ’WTO-sopimus’, 2.2 artiklassa ei tunnusteta merkittävien vääristymien käsitettä, vaan artiklassa mahdollistetaan normaaliarvon laskennallinen muodostaminen vain, jos tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunutta myyntiä ei ole. CISA huomautti, että kyseisessä artiklassa ei mainita merkittäviä vääristymiä, jotka mahdollistaisivat normaaliarvon laskennallisen muodostamisen. Toiseksi CISA väitti, että mahdollinen laskennallinen arvo olisi laskettava WTO-sopimuksen 2.2.1.1 artiklan mukaisesti ja WTO:n valituselimen asiassa EU – Biodiesel sekä WTO:n paneelin asiassa EU – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (DS494) esittämän tulkinnan mukaisesti; niissä ei mainita merkittävien vääristymien käsitettä eikä mahdollisuutta jättää huomiotta vientiä harjoittavan yrityksen tietoja.

                     (66)

                     Komissio katsoi, että 2 artiklan 6 a kohdan säännökset ovat täysin Euroopan unionin niiden WTO-velvoitteiden ja -oikeuskäytännön mukaisia, joihin CISA viittasi. Ensinnäkään WTO:n jäsenten ei tarvitse käyttää täytäntöönpanolainsäädännössään WTO-sopimusten täsmällisiä ehtoja. Sen vuoksi se, että merkittävien vääristymien käsitettä ei sellaisenaan esiinny WTO:n polkumyyntisopimuksessa, ei rajoita kyseisen ilmaisun käyttöä unionissa. Komissio on lisäksi sitä mieltä, että WTO:n paneelin ja valituselimen asiassa EU – Biodiesel (DS473) antaman päätöksen mukaisesti kaikkiin WTO:n jäseniin yleisesti sovellettavat perusasetuksen säännökset, kuten 2 artiklan 5 kohdan toinen alakohta, sallivat kolmannen maan tietojen käytön asianmukaisesti oikaistuna silloin, kun tällainen oikaisu on tarpeen ja perusteltu. Jos viejämaassa esiintyy merkittäviä vääristymiä, sen kustannukset ja hinnat eivät sovellu normaaliarvon muodostamiseen. Tällaisessa tapauksessa 2 artiklan 6 a kohdan mukaan tuotanto- ja myyntikustannukset muodostetaan vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella, mukaan lukien sellaisen asianomaisen edustavan maan hintojen tai vertailuarvojen perusteella, jonka kehitystaso on sama kuin viejämaan. Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

                     (67)

                     Asian EU – Cost Adjustment Methodologies II (Russia) (DS 494) osalta komissio muistuttaa, että sekä EU että Venäjä ovat valittaneet paneelin päätelmistä, jotka eivät näin ollen ole lopullisia eikä niillä WTO:n vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ole oikeudellista asemaa WTO-järjestelmässä, koska riitojenratkaisuelin ei ole hyväksynyt niitä WTO:n jäsenten päätöksellä. Joka tapauksessa kiistaa koskevassa paneelin raportissa katsottiin nimenomaisesti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan säännökset eivät sovellu kiistan soveltamisalaan. Tämän vuoksi väite hylättiin.

                     (68)

                     Toiseksi CISA väitti, että väitetyistä merkittävistä vääristymistä kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen alalla Kiinassa ei ole näyttöä. CISAn mukaan komission käyttämä Kiinaa koskeva maaraportti ei täytä puolueettoman ja todistusarvoltaan riittävän näytön vaatimuksia. Lisäksi CISA väitti, että koska Kiinaa koskeva maaraportti julkaistiin vuonna 2017, sitä ei voitu soveltaa heinäkuun 2020 ja kesäkuun 2021 välisellä tutkimusajanjaksolla. Lopuksi CISA totesi, että Kiinaa koskevassa raportissa ei käsitellä Kiinan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen teollisuudenalaa sinänsä vaan ainoastaan Kiinan terästeollisuutta yleensä.

                     (69)

                     Komissio huomautti, että Kiinaa koskeva maaraportti on kattava asiakirja, joka perustuu objektiiviseen näyttöön, muun muassa Kiinan viranomaisten julkaisemiin lakeihin, asetuksiin ja muihin virallisiin politiikka-asiakirjoihin, kansainvälisten organisaatioiden kolmansien osapuolten raportteihin, akateemisiin tutkimuksiin ja tutkijoiden artikkeleihin sekä muihin luotettaviin riippumattomiin lähteisiin. Raportti on ollut julkisesti saatavilla joulukuusta 2017 lähtien, jotta kaikilla asianomaisilla osapuolilla olisi ollut mahdollisuus esittää siitä sekä sen perustana olevasta näytöstä vastalauseita tai huomautuksia tai täydentää niitä. Kiinan viranomaiset tai muut osapuolet eivät ole esittäneet väitteitä tai näyttöä, jotka kumoaisivat Kiinaa koskevaan maaraporttiin sisältyvät lähteet. Myös väitteestä, jonka mukaan maaraportti olisi vanhentunut, komissio totesi erityisesti, että maaraporttiin sisältyvät tärkeimmät toimintapoliittiset asiakirjat ja näyttö, mukaan lukien asiaan liittyvät viisivuotissuunnitelmat ja tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen sovellettava lainsäädäntö, olivat tutkimusajanjaksolla edelleen enimmäkseen merkityksellisiä ja että Kiinan metallien, mineraalien ja kemikaalien tuojien ja viejien kauppakamari, jäljempänä CCCMC, tai muut osapuolet eivät ole osoittaneet, että näin ei enää olisi. Kiina alkoi julkaista uusia viisivuotissuunnitelmia vasta vuoden 2021 aikana, ja suuri osa näistä suunnitelmista julkistettiin vasta vuoden jälkipuoliskolla eli tutkimusajanjakson jälkeen. Tämä vahvistettiin myös komission suorittamassa tapauskohtaisessa tutkimuksessa edellä tiivistetyn mukaisesti.

                     (70)

                     Väitteestä, jonka mukaan Kiinaa koskevaan maaraporttiin ei sisälly kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä koskevaa erillistä lukua, komissio huomautti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamiseen johtavien merkittävien vääristymien esiintyminen ei liity tarkasteltavana olevaa tuotetta käsittelevän erillisen alakohtaisen luvun olemassaoloon. Maaraportissa kuvataan Kiinassa esiintyviä erityyppisiä vääristymiä, jotka ovat laaja-alaisia ja pätevät koko Kiinan talouteen ja vaikuttavat tarkasteltavana olevan tuotteen hintoihin ja/tai raaka-aineisiin ja tuotantokustannuksiin. Maaraportti ei myöskään ole ainoa näytön lähde, jota komissio on käyttänyt määrityksessään, sillä tämän asetuksen tässä jaksossa käsitellään hiljattain esiin tullutta lisänäyttöä vääristymistä terässektorilla. Näyttö koskee esimerkiksi kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen valmistusta, sen valmistuksessa käytettäviä raaka-aineita sekä sen vientiä harjoittavia tuottajia, joita tässä tutkimuksessa käsiteltiin. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

                     (71)

                     Kolmanneksi CISA huomautti, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan merkittävien vääristymien esiintymistä koskeva arviointi olisi tehtävä kustakin vientiä harjoittavasta tuottajasta erikseen. Sen vuoksi komissiolla oli velvollisuus analysoida kunkin otokseen valitun kiinalaisen tuottajan tilanne ja päättää niiden kunkin osalta, oliko jokin tuotanto- ja myyntikustannuksiin liittyvä tekijä vääristynyt. CISA väitti, että maanlaajuisia tai toimialan laajuisia päätelmiä ei pitäisi hyväksyä, ja koska tässä tapauksessa käytettiin otantaa, oli ainakin tarpeen vahvistaa vääristymät erikseen kunkin otokseen valitun tuottajan ja kunkin niiden käyttämän tuotannontekijän osalta.

                     (72)

                     Komissio totesi, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamiseen johtavien merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistettiin koko maan tasolla. Kuten tässä jaksossa osoitetaan, komissio tarkasteli kuitenkin myös vientiä harjoittavien tuottajien erityistilannetta ja totesi, että nämä merkittävät vääristymät vaikuttivat kaikkiin otokseen valittuihin tuottajiin. Lisäksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa säädetään, että kunkin tuottajan kotimarkkinoiden kustannuksia voidaan käyttää, jos todetaan, etteivät merkittävät vääristymät vaikuta niihin. Näin ei tässä tutkimuksessa kuitenkaan ollut. Sen vuoksi tämä väite hylättiin.

                     (73)

                     Vastauksena tuotannontekijöitä koskevaan toiseen muistioon CISA toisti huomautuksensa, jotka se oli esittänyt ensimmäisen tuotannontekijöitä koskevan muistion julkaisun jälkeen. Se lisäsi myös, että merkittävien vääristymien käsitettä ei pitäisi määritellä tutkimuksessa ennalta. CISA esitti, että komission ei pitäisi käynnistää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaista menettelyä ennen kuin merkittävien vääristymien esiintyminen on vahvistettu varmuudella. Sen vuoksi komission ei CISAn mukaan pitäisi toteuttaa tiettyjä toimia, kuten lähettää 2 artiklan 6 a kohdan mukaisia kyselylomakkeita, vaan alkaa etsiä normaaliarvoa koskevia tietoja vaihtoehtoisista lähteistä, kunnes merkittävien vääristymien esiintyminen on vahvistettu varmuudella. Myös Baosteel tuki CISAn edellä esittämiä väitteitä vastauksessaan tuotannontekijöitä koskevaan toiseen muistioon.

                     (74)

                     Komissio selvensi, että vaikka merkittävien vääristymien tosiasiallinen esiintyminen ja tästä johtuva 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa kuvatun menetelmän käyttäminen määritetään väliaikaisten ja/tai lopullisten päätelmien ilmoittamisen ja sitä seuraavan asiaan liittyvän säädöksen antamisen yhteydessä, 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdassa säädetään velvollisuudesta kerätä tarvittavat tiedot kyseisen menetelmän soveltamiseksi, kun tutkimus on aloitettu tältä pohjalta. Käsillä olevassa tapauksessa komissio katsoi, että valituksen tekijän toimittama näyttö merkittävistä vääristymistä oli varsin riittävä tutkimuksen aloittamiseksi tältä pohjalta. Tämä ilmoitetaan selkeästi vireillepanoilmoituksen 3 kohdassa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdassa vahvistettujen velvoitteiden mukaisesti. Sen vuoksi komissio toteutti tarvittavat toimenpiteet voidakseen soveltaa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaista menetelmää, jos merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistetaan tutkimuksen aikana. Menettelyyn kuuluu kyselylomakkeiden lähettäminen vientiä harjoittaville tuottajille ja Kiinan viranomaisille sekä mahdollisten asianmukaisten edustavien maiden etsiminen. Lisäksi 2 artiklan 6 a kohdan e alakohdan toisessa kappaleessa edellytetään, että komissio tiedottaa osapuolille pikaisesti vireillepanon jälkeen merkityksellisistä lähteistä, joita se aikoo tähän tarkoitukseen käyttää. Tämä muodostaa oikeusperustan tuotannontekijöitä koskevaan muistioon liittyvissä kyselylomakkeissa pyydetyille tiedoille, kuten edellä on esitetty. Edellä esitetyn perusteella komissio hylkäsi tämän väitteen.

                     (75)

                     Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

               3.1.4   Edustava maa

         3.1.4.1   Yleiset huomautukset

                     (76)

                     Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

                                 —

                                 Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio analysoi maita, joissa bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan perusteella samankaltainen kuin Kiinassa (36);

                                 —

                                 Kyseisessä maassa tuotetaan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta.

                                 —

                                 Asiaa koskevien helposti saatavilla olevien tietojen saatavuus edustavassa maassa.

                                 —

                                 Jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

                     (77)

                     Kuten 39 ja 40 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Muistioissa kuvattiin asiaan liittyvien perusteiden taustalla olevia tosiasioita ja näyttöä ja käsiteltiin näitä seikkoja ja merkityksellisiä lähteitä koskevia huomautuksia, jotka osapuolet olivat esittäneet. Tuotannontekijöitä käsittelevässä toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikomuksestaan pitää Brasiliaa asianmukaisena edustavana maana käsillä olevassa tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

               3.1.4.2   Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

                     (78)

                     Tuotannontekijöitä käsittelevässä ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Brasilian, Kolumbian, Meksikon, Thaimaan ja Turkin maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa. Maailmanpankki on siis luokitellut ne kaikki Kiinan tavoin ylemmän keskitulotason maiksi bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, perusteella, ja niissä tiedettiin olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa.

                     (79)

                     Ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissa vahvistettiin Brasilian tai Turkin olevan mahdollisesti asianmukaisia edustavia maita.

               3.1.4.3   Asiaa koskevien helposti saatavilla olevien tietojen saatavuus edustavassa maassa

                     (80)

                     Ensimmäisessä muistiossa komissio tarkisti niiden maiden osalta, joissa tiedettiin olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoa (Brasilia, Kolumbia, Meksiko, Thaimaa ja Turkki), että tarvittavat tiedot, erityisesti samankaltaisen tuotteen tuottajia koskevat taloudelliset tiedot, ovat saatavilla.

                     (81)

                     Komissio yksilöi kaksi yritystä, jotka näyttivät olevan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuottajia ja jotka olivat kannattavia vuonna 2020 (tutkimusajanjakson kanssa osittain päällekkäinen ajanjakso): Companhia Siderúrgica Nacional (CSN) Brasiliasta ja Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaları (Erdemir) Turkista. Komissio totesi, että näistä kahdesta yrityksestä oli helposti saatavilla konsernitason konsolidoituja taloudellisia tietoja vuodelta 2020.

                     (82)

                     Asianomaiset osapuolet huomauttivat ensimmäistä muistiota koskevissa huomautuksissaan, että Companhia Siderúrgica Nacionalista (CSN) oli saatavilla taloudellisia tietoja paitsi konsernitasolla myös erityisesti teräksenvalmistussektorin osalta. Sitä vastoin turkkilaisen kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuottajan Ereğli Demir ve Çelik Fabrikaların (Erdemir) osalta ei löytynyt alakohtaisia taloudellisia tietoja. Näin ollen komissio katsoi, että helposti saatavilla olevat brasilialaiset taloudelliset tiedot olivat merkityksellisimmät myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa koskevat tiedot.

                     (83)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille toisen muistion yhteydessä, että se aikoi käyttää Brasiliaa asianmukaisena edustavana maana ja yritystä CSNperusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähteenä normaaliarvon laskemista varten.

                     (84)

                     Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia Brasilian soveltuvuudesta edustavaksi maaksi ja CSN:n soveltuvuudesta edustavassa maassa toimivaksi tuottajaksi.

                     (85)

                     Asianomaisilta osapuolilta ei saatu huomautuksia, joissa kiistettäisiin Brasilian soveltuvuus edustavana maana ja CSN:n soveltuvuus edustavassa maassa toimivana tuottajana.

               3.1.4.4   Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

                     (86)

                     Kun kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Brasilia on asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasosta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

               3.1.4.5   Johtopäätös

                     (87)

                     Edellä esitetyn analyysin perusteella Brasilia täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana.

               3.1.5   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

                     (88)

                     Komissio luetteli ensimmäisessä muistiossa tuotannontekijöitä, kuten raaka-aineet, energia ja työvoima, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan helposti saatavilla olevia tietoja muistiossa mainittujen tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista.

                     (89)

                     Tämän jälkeen komissio ilmoitti toisessa muistiossa, että se aikoi käyttää Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden vääristymättömät kustannukset. Kuumavalssatun teräksen ja kylmävalssatun teräksen osalta kuitenkin havaittiin, että yli 90 prosenttia näistä Brasiliaan tuoduista tuotteista oli peräisin Kiinasta. Komissio tarkasteli asiaa ja totesi, että näiden muista kolmansista maista Brasiliaan tuotujen tuotteiden määrät olivat pieniä eivätkä ne siksi olisi riittävän edustavia. Sen vuoksi komissio tarkasteli toista mahdollista vertailuarvoa näiden raaka-aineiden hinnalle Brasiliassa ja käytti alustavasti Metal Bulletin -julkaisussa ilmoitettuja Brasilian kotimarkkinoita koskevia teräksen hinta-arvioita (Fastmarkets-palvelussa ilmoitetut hinnat).

                     (90)

                     Lisäksi komissio ilmoitti, että se käyttää Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tilastoja vääristymättömien työvoimakustannusten määrittämiseen (37), Brasilian suurimpiin sähköntoimittajiin kuuluvan EDP Brasilin hintoja vääristymättömien sähkökustannusten määrittämiseen (38), Brasilian suurimman maakaasun jakelijan Comgasin veloittamia maakaasun hintoja vääristymättömien kaasukustannusten määrittämiseen (39) sekä vesihuollosta, jäteveden keräämisestä ja käsittelystä Sao Paulon osavaltiossa vastaavan Sabesp-yrityksen hintoja vääristymättömien vesikustannusten määrittämiseen (40).

                     (91)

                     Toisen muistion jälkeen CISA esitti, että teräslevyvalmisteiden hintoja Brasilian kotimarkkinoilla ei pitäisi käyttää vertailuhintoina, koska ne ovat huomattavasti korkeammat kuin muilla markkinoilla, kuten Euroopassa, Intiassa ja Turkissa. Sen sijaan komission olisi käytettävä joko GTA-tietokannan tuontihintoja tai SSB / S&P Plattsin ilmoittamaa kansainvälistä vertailuarvoa.

                     (92)

                     Komissio toisti, että GTA-tietokannan tuontihintoja ei voida käyttää, kuten toisessa tuotannontekijöitä koskevassa muistiossakin (ks. 89 kappale) todetaan. Komissio totesi myös, että sen käyttämät Metal Bulletinin hinnat ovat lähellä SBB / S&P Plattsin tietoja (vaihtelu alle 5 prosenttia). Tämän vuoksi komissio päätti hylätä CISAn väitteen ja vahvistaa käyttävänsä Metal Bulletin -lehdessä ilmoitettua teräksen hintaa Brasilian kotimarkkinoilla.

               3.1.6   Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

         3.1.6.1   Tuotannontekijät

                     (93)

                     Ottaen huomioon kaikki komission käytettävissä olevat tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

                        Taulukko 2

                        Kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotannontekijät

                                 Tuotannontekijä
                                 (FOP)

                                 Mercosurin yhteinen nimikkeistö (NCM)

                                 Vääristymätön arvo Kiinan juan renminbinä (CNY)

                                 Mittayksikkö

                                 Tietolähde

                                 Sitrauksessa käytettävä rautamalmijauhe

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Kromioksidi

                                 281910

                                 18,319

                                 kg

                                 GTA

                                 Kuumavalssattu teräs

                                 720827

                                 5,774

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Rautamalmipelletit

                                 26011210

                                 1,209

                                 kg

                                 GTA

                                 Kaasuhiili

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Teräsromu / sivu- tai oheistuotteet

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Murskahiili

                                 270111

                                 0,706

                                 kg

                                 GTA

                                 Ferromolybdeeni

                                 720270

                                 113,684

                                 kg

                                 GTA

                                 Mangaani

                                 81110010 , 81110020 , 81110090

                                 13,210

                                 kg

                                 GTA

                                 Koksi

                                 27040011 , 27040012

                                 2,027

                                 kg

                                 GTA

                                 Koksihiili

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Rautamalmijauhe

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Kaasupihkahiili

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Pihkahiili

                                 270112

                                 1,230

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Höyryhiili

                                 270111

                                 0,706

                                 kg

                                 GTA

                                 Sekateräsromu

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Raskas teräsromu

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Sammuttamaton kalkki

                                 252210

                                 0,850

                                 kg

                                 GTA

                                 Jatkuvavaletut levyaihiot

                                 720719

                                 3,126

                                 kg

                                 GTA

                                 Kylmävalssatut jatkuvahehkutetut kelat

                                 720918

                                 6,597

                                 kg

                                 Metal Bulletin

                                 Kuumapuristettu rautaharkko

                                 732690 , 73269010 , 73269090

                                 94,693

                                 kg

                                 GTA

                                 Seulajäämä

                                 27040011 , 27040012 , 27040090

                                 2,030

                                 kg

                                 GTA

                                 Rautamalmipelletit

                                 26011210

                                 1,209

                                 kg

                                 GTA

                                 Kappalemalmi

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Rautamalmijauhe

                                 260111

                                 1,112

                                 kg

                                 GTA

                                 Erittäin puhdas kuonarauta

                                 261900

                                 0,747

                                 kg

                                 GTA

                                 Piiteräsromu

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Kulmaromu pakattuna harkkona

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Tähteet

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Pursotetut alumiiniprofiilit

                                 760429

                                 51,287

                                 kg

                                 GTA

                                 Kierrätetty rautajauhe

                                 260111

                                 0,961

                                 kg

                                 GTA

                                 Kierrätetty valssihilse

                                 261900

                                 0,750

                                 kg

                                 GTA

                                 Kierrätetty vedellä rakeistettu kuona

                                 261800

                                 0,785

                                 kg

                                 GTA

                                 Kierrätetty erittäin puhdas rautakuona

                                 261900

                                 0,750

                                 kg

                                 GTA

                                 Kierrätetty raskas teräsromu

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Kierrätetty sekateräsromu

                                 720449

                                 2,392

                                 kg

                                 GTA

                                 Kaasu

                                 2,257

                                 m3

                                 Boletim Mensal de Acompanhamento da Industria de Gas Natural (Brasilia)

                                 Sähkö

                                 5,034

                                 kWh

                                 EDP Brasil

                                 Työvoima

                                 51 600
                                 27,112

                                 vuosi
                                 tunti

                                 ILO:n tilastot

               3.1.6.2   Raaka-aineet

                     (94)

                     Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kuljetuskustannukset. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 liitteessä I. (41) Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Jätettyään pois Kiinasta ja ei-markkinatalousmaista edustavaan maahan tulevan tuonnin komissio totesi, että muista kolmansista maista tulevien pääraaka-aineiden tuonti oli edelleen edustavaa.

                     (95)

                     Komissio poikkesi edellä kuvatusta menetelmästä muutamien raaka-aineiden osalta.

                     (96)

                     Rautamalmin osalta komissio käytti Brasilian GTA-vientihintoja. Komissio totesi, että rautamalmin GTA-tuontihinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin teräksen valmistukseen käytettävän rautamalmin hinnat yleensä. Tämän vuoksi komissio vertasi näitä hintoja Brasilian vientihintoihin, jotka on myös ilmoitettu GTA:ssa (Brasilia on yksi maailman suurimmista rautamalmin tuottajista). Analyysi vahvisti, että tuontihinnat eivät olleet yhdenmukaisia vientihintojen kanssa. Tämä viittasi siihen, että ne olivat epätavallisen alhaiset, eikä niiden siksi voitu katsoa edustavan Brasilian hintoja. Komissio vertasi kyseisiä tuontihintoja myös otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien maksamiin hintoihin sekä Metal Bulletinissa ilmoitettuihin hintoihin, mikä johti samaan päätelmään. Näin ollen komissio totesi, että Brasiliaan tulevan rautamalmin tuonnin hintoja ei voitaisi pitää edustavana vertailuarvona.

                     (97)

                     Kuten se totesi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2022/58 (42), komissio katsoi useiden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamien kivihiilituotteiden (kaasuhiili, koksihiili, kaasupihkahiili, pihkahiili) osalta, että GTA:n ilmoittamat Brasiliaan tulevan tuonnin hinnat eivät olleet edustavia. Nämä tuontihinnat eivät asettuneet sille hintojen vaihteluvälille, joka näille tuotteille on ilmoitettu esimerkiksi Bloombergin tai Metal Bulletinin hyödykkeitä koskevissa hintaraporteissa ja jonka mukaisia hintoja kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja on maksanut. Komissio katsoi, että Metal Bulletinin ilmoittama ”premium hard” -laatuluokan koksihiilen hinta oli asianmukainen vertailuhinta. Kyseinen koksihiili vastaa sitä metallurgisen kivihiilen tyyppiä, jota käytetään raudan ja teräksen tuotannossa. Mainittua vertailuhintaa on käytetty aiemmissakin teräsvalmisteita koskevissa tutkimuksissa, edellä mainittu mukaan luettuna.

                     (98)

                     Useiden tuotannontekijöiden osalta yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat yksittäin mitättömän pienen osuuden tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistuskustannuksista tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi komissio päätti alustavassa vaiheessa pitää näitä tekijöitä, joiden yhteenlaskettu osuus valmistuskustannuksista oli alle 4 prosenttia, kulutushyödykkeinä.

                     (99)

                     Itse tuotetut tuotannontekijät, joilla oli vain vähäinen painoarvo vientiä harjoittavien tuottajien kokonaistuotantokustannuksissa ja tuotelajitasolla, ryhmiteltiin kulutushyödykkeisiin. Komissio laski kulutushyödykkeiden prosenttiosuuden raaka-aineiden kokonaiskustannuksista ja sovelsi tätä osuutta raaka-aineiden uudelleen laskettuihin kustannuksiin, kun käytettiin määritettyjä vääristymättömiä hintoja.

               3.1.6.3   Työvoima

                     (100)

                     ILO julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Brasiliassa (43). Komissio käytti ILO:n vuoden 2020 tilastoja valmistussektorin työntekijöiden kuukausipalkoista ja Brasilian keskimääräisistä viikoittaisista työtunneista. Niihin lisättiin myös työhön liittyviä lisäkuluja (44) (työnantajan sosiaaliturvamaksut ja työttömyysmaksut). Tällä perusteella laskettiin tuntihinta.

               3.1.6.4   Sähkö

                     (101)

                     EDP Brasil on julkaissut yrityksiltä (teollisuuskäyttäjiltä) veloitettavan sähkön hinnan Brasiliassa vuosina 2020 ja 2021. Komissio käytti heinäkuun 2020 ja kesäkuun 2021 väliseltä ajalta julkaistuja teollisuussähkön hintoja (CNY/kWh) vastaavassa kulutusluokassa.

               3.1.6.5   Maakaasu

                     (102)

                     Kaasukustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Brasilian energiaministeriön tilastoja. Käytetyt hinnat ovat kaasusta teollisuuskäyttäjiltä veloitetun yksikköhinnan keskiarvo, joka esitetään energiaministeriön kuukausitiedotteessa. Näissä tiedotteissa ilmoitettiin aiemmat tiedot vuodesta 2018 huhtikuuhun 2021. Komissio käytti heinäkuun 2020 ja huhtikuun 2021 välisen ajanjakson keskiarvoa.

               3.1.6.6   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitto ja poistot

                     (103)

                     On vahvistettava tuotannolliset yleiskulut niiden kustannusten kattamiseksi, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin. Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

                     (104)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Määrittääkseen vääristymättömän ja kohtuullisen määrän myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä voittoa komissio käytti CSN:n vuoden 2020 integroituun raporttiin sisältyviä CSN:n vuoden 2020 rahoitustietoja (45).

               3.1.6.7   Laskelmat

                     (105)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

                     (106)

                     Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Sen jälkeen komissio sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Nämä kulutusasteet todennettiin aineistotutkimuksen ja etätarkastusten avulla. Komissio kertoi nämä tekijät edustavan maan vääristymättömillä yksikkökustannuksilla (edellä oleva taulukko 2).

                     (107)

                     Tämän jälkeen komissio määritti vääristymättömät tuotantokustannukset lisäämällä tuotannolliset yleiskulut, joiden osuus valmistuskustannuksista oli yhteensä alle 10 prosenttia, vääristymättömiin valmistuskustannuksiin 103 kappaleessa selitetyllä tavalla.

                     (108)

                     Edellisessä kappaleessa kuvattuihin määritettyihin tuotantokustannuksiin komissio sovelsi kappaleessa 104 selitetyllä tavalla CSN:n myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa. Myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin olivat 6,51 prosenttia. Voitto ilmaistuna prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 10,65 prosenttia.

                     (109)

                     Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

               3.1.6.8   Vientihinta

                     (110)

                     Yksi otokseen valittu yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Jintai, vei tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa. Tämän myynnin osalta vientihinta oli perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta tutkimuksen kohteena tuotteesta, joka on myyty vientiin unioniin.

                     (111)

                     Toinen otokseen valittu yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, Baosteel, vei tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta unioniin tuojina ja myyntiä harjoittavina tytäryhtiöinä toimivien etuyhteydessä olevien yritysten kautta. Tämän myynnin osalta vientihinta muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla tuotu tuote jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomille asiakkaille unionissa. Hintaan tehdyt oikaisut liittyivät kaikkiin tuonnin ja jälleenmyynnin välisiin kustannuksiin, myös myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, sekä kertyneisiin voittoihin.

               3.1.6.9   Vertailu

                     (112)

                     Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

                     (113)

                     Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastauskustannusten, luottokustannusten ja muiden poikkeamien (vientiluottovakuutus) huomioon ottamiseksi.

               3.1.6.10   Polkumyyntimarginaalit

                     (114)

                     Otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

                     (115)

                     Tämän perusteella väliaikaiset painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                                 Yritys

                                 Väliaikainen polkumyyntimarginaali

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                                 43,3  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                     (116)

                     Otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden yritysten osalta komissio laski kahden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan painotetun keskimääräisen polkumyyntimarginaalin. Kaikkien muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaalin komissio määritti käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tätä varten komissio määritti vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen asteen. Yhteistyössä toimimisen aste on yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrä ilmaistuna osuutena asianomaisesta maasta unioniin tutkimusajanjaksolla tulleesta kokonaistuonnista, joka määritettiin Comext-kauppatietojen ja yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkistettujen kyselylomakevastausten perusteella.

                     (117)

                     Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa alhainen, koska yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuonnin osuus unioniin suuntautuvasta kokonaisviennistä tutkimusajanjaksolla oli vain noin puolet. Tällä perusteella komissio päätti, että on asianmukaista asettaa jäännöspolkumyyntimarginaali niiden tuotelajien korkeimman polkumyyntimarginaalin tasolle, joihin luokiteltuja tuotteita se otokseen valittu yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jonka polkumyyntimarginaali on korkein, myi edustavina määrinä.

                     (118)

                     Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                                 Yritys

                                 Väliaikainen polkumyyntimarginaali

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd.

                                 43,3  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd

                                 53,9  %

                                 Muut yhteistyössä toimineet yritykset

                                 45,1  %

                                 Kaikki muut yritykset

                                 77,9  %

               3.2   Brasilia

         3.2.1   Normaaliarvo

                     (119)

                     Komissio tutki ensin perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti, oliko CSN:n kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä edustava. Kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, jos samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin osuus on vähintään 5 prosenttia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kokonaisvientimäärästä unioniin tutkimusajanjakson aikana. Tällä perusteella todettiin, että CSN:n kokonaismyynti kotimarkkinoilla oli edustavaa.

                     (120)

                     Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tuotelajit, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja jotka olivat samanlaisia kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai niihin verrattavissa.

                     (121)

                     Sitten komissio tutki, oliko CSN:n kotimarkkinamyynti kunkin sellaisen tuotelajin osalta, joka on samanlainen kuin unioniin vietäviksi myydyt tuotelajit tai verrattavissa niihin, edustavaa perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tuotelajin kotimarkkinamyynti on edustavaa, jos kyseisen tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjakson aikana on vähintään 5 prosenttia samanlaisen tai siihen verrattavissa olevan tuotelajin kokonaisvientimäärästä unioniin. Komissio vahvisti, että muutamien sellaisten tuotelajien osalta, joita vietiin unioniin tutkimusajanjakson aikana, kotimarkkinamyyntiä ei joko ollut lainkaan tai kyseisen tuotelajin kotimarkkinamyynti oli määrältään alle 5 prosenttia eikä se näin ollen ollut edustavaa.

                     (122)

                     Seuraavaksi komissio määritti kunkin tuotelajin osalta kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kannattavan myynnin osuuden tutkimusajanjaksolla, jotta se voisi päättää, käytetäänkö normaaliarvon laskemisessa tosiasiallista kotimarkkinamyyntiä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

                     (123)

                     Normaaliarvo perustuu kunkin tuotelajin tosiasialliseen kotimarkkinahintaan riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa vai ei, jos

                                 (a)

                                 vähintään laskettuja tuotantokustannuksia vastaavalla nettomyyntihinnalla tapahtuneen tuotelajin myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; ja

                                 (b)

                                 tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta vastaa vähintään tuotannon yksikkökustannuksia.

                     (124)

                     Tässä tapauksessa normaaliarvo on kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

                     (125)

                     Normaaliarvo on tuotelajien pelkästään kannattavan kotimarkkinamyynnin tuotelajikohtainen tosiasiallinen kotimarkkinahinta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, jos

                                 (a)

                                 tuotelajin kannattavan myynnin määrä on enintään 80 prosenttia tämän tuotelajin kokonaismyyntimäärästä; tai

                                 (b)

                                 tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta alittaa tuotannon yksikkökustannukset.

                     (126)

                     Kotimarkkinamyyntiä koskevasta analyysistä kävi ilmi, että 91 prosenttia kaikesta kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa ja että painotettu keskimääräinen myyntihinta oli tuotantokustannuksia korkeampi.

                     (127)

                     Sellaisten tuotelajien, joita ei myyty edustavassa määrin kotimarkkinoilla, valmistuskustannuksiin lisättiin keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla kyseisten tuotelajien osalta suoritetuista liiketoimista. Sellaisten tuotelajien, joita ei myyty kotimarkkinoilla lainkaan, valmistuskustannuksiin lisättiin painotetut keskimääräiset myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto kaikista tavanomaisessa kaupankäynnissä kotimarkkinoilla suoritetuista liiketoimista.

               3.2.2   Vientihinta

                     (128)

                     Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja vei tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta unioniin suoraan riippumattomille asiakkaille. Vientihinta oli näin ollen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettu tai maksettava hinta tutkimuksen kohteena tuotteesta, joka on myyty vientiin unioniin.

               3.2.3   Vertailu

                     (129)

                     Komissio vertasi normaaliarvoa ja yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintaa noudettuna lähettäjältä -tasolla.

                     (130)

                     Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus-, käsittely- ja lastaus-, pakkaus-, luotto- ja pankkikulujen, alennusten ja muiden poikkeamien huomioon ottamiseksi.

               3.2.4   Polkumyyntimarginaali

                     (131)

                     Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta komissio vertasi samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

                     (132)

                     Yhteistyössä toimimisen aste on tässä tapauksessa korkea, koska yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan viennin osuus kokonaistuonnista tutkimusajanjaksolla oli lähes 100 prosenttia. Tämän perusteella komissio katsoi, että on asianmukaista määrittää yhteistyöstä kieltäytyneiden vientiä harjoittavien tuottajien polkumyyntimarginaali yhteistyössä toimineen yrityksen tasolle.

                     (133)

                     Väliaikaiset polkumyyntimarginaalit – ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                                 Yritys

                                 Väliaikainen polkumyyntimarginaali

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 Kaikki muut yritykset

                                 66,8  %

               4.   VAHINKO

         4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

                     (134)

                     Samankaltaista tuotetta valmisti tutkimusajanjaksolla neljä unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ”unionin tuotannonalan”.

                     (135)

                     Koska vahingon arviointiin liittyvät tiedot saatiin pääasiassa kolmelta otokseen kuuluneelta unionin tuottajalta, joista kaksi kuuluu samaan konserniin, kaikki luvut esitetään tietojen luottamuksellisuuden suojaamiseksi indeksoidussa muodossa tai vaihteluväleinä, kuten edellä 31 kappaleessa selitetään

                     (136)

                     Unionin kokonaistuotannoksi tutkimusajanjaksolla vahvistettiin [439 000–513 000] tonnia. Komissio määritti luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen, kuten makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen annetun vastauksen, perusteella. Kuten 12 kappaleessa todetaan, kahden yhteistyössä toimineen unionin tuottajan osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli [85–95] prosenttia.

               4.2   Unionin kulutus

                     (137)

                     Komissio määritti unionin kulutuksen unionin tuotannonalan unionin markkinoilla tapahtuneen kokonaismyynnin sekä kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin perusteella Komissio määritti unionin tuotannonalan kokonaismyynnin otokseen valituilta unionin tuottajilta kerättyjen tietojen ja niiden tietojen perusteella, jotka Eurofer toimitti otokseen kuulumattomasta tuottajasta. Tuontimäärät saatiin Eurostatin tiedoista.

                     (138)

                     Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                        Taulukko 3

                        Unionin kulutus (tonnia)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Unionin kokonaiskulutus

                                 [522 000 – 611 000 ]

                                 [508 000 – 595 000 ]

                                 [506 000 – 593 000 ]

                                 [505 000 –591 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    97

                                    97

                                    97

                                    Lähde: Eurostat, Eurofer ja tarkastetut kyselyvastaukset

                     (139)

                     Unionin kulutus pieneni 3 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä, minkä jälkeen se pysyi vakaana tutkimusajanjakson loppuun saakka. Kysyntä unionin markkinoilla vaihteli tarkastelujaksolla vain vähän, ja sen voitiin katsoa olevan yleisesti ottaen vakaa.

               4.3   Tuonti asianomaisista maista

         4.3.1   Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi

                     (140)

                     Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuontia arvioitava kumulatiivisesti.

                     (141)

                     Kiinasta ja Brasiliasta peräisin olevalle tuonnille määritetty polkumyyntimarginaali ylitti perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn vähimmäistason. Asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin määrä ei ollut perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla merkityksetön. Markkinaosuudet tutkimusajanjaksolla olivat Kiinan osalta [12–13] prosenttia ja Brasilian osalta [2–3] prosenttia.

                     (142)

                     Kiinasta ja Brasiliasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin sekä asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset olivat samankaltaiset. Tarkemmin sanottuna tuodut tuotteet kilpailivat keskenään ja myös unionissa tuotetun kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen kanssa, koska niitä myytiin samojen myyntikanavien kautta ja samankaltaisille asiakasryhmille.

                     (143)

                     Sen vuoksi kaikki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa esitetyt perusteet täyttyivät ja Kiinasta ja Brasiliasta tulevaa tuontia tarkasteltiin kumulatiivisesti vahingon määrittämistä varten.

               4.3.2   Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

                     (144)

                     Komissio määritti tuonnin määrät Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin markkinaosuus määritettiin sen osuuden perusteella, joka kyseisellä tuonnilla oli unionin kokonaiskulutuksesta.

                     (145)

                     Asianomaisista maista tuleva tuonti kehittyi seuraavasti:

                        Taulukko 4

                        Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus (%)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Kiinasta tulevan tuonnin määrä

                                 [56 000 –66 000 ]

                                 [66 000 –77 000 ]

                                 [80 000 –94 000 ]

                                 [64 000 –75 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    118

                                    143

                                    114

                                 Brasiliasta tulevan tuonnin määrä

                                 [12 000 –14 000 ]

                                 [3 000 –4 600 ]

                                 [8 000 –10 000 ]

                                 [14 000 –16 000 ]

                                 Indeksi

                                 100

                                 32

                                 70

                                 113

                                 Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä

                                 [68 000 –80 000 ]

                                 [69 000 –82 000 ]

                                 [88 000 –104 000 ]

                                 [78 000 –91 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    102

                                    129

                                    113

                                 Kiinan markkinaosuus (%)

                                 [10 –11 ]

                                 [12,5 –13,5 ]

                                 [15 –16 ]

                                 [12 –13 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    121

                                    147

                                    117

                                 Brasilian markkinaosuus (%)

                                 [2 –3 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [1 –2 ]

                                 [2 –3 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    33

                                    72

                                    117

                                 Asianomaisten maiden markkinaosuus (%)

                                 [12 –14 ]

                                 [13 –15 ]

                                 [16 –18 ]

                                 [14 –16 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    105

                                    133

                                    117

                                    Lähde: Eurostat.

                     (146)

                     Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä kasvoi 13 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä ja niiden markkinaosuus kasvoi 17 prosenttia samalla ajanjaksolla. Tuonnin määrä kasvoi jatkuvasti vuoteen 2020 asti, kunnes se pieneni tutkimusajanjaksolla. Tämä johtui pääasiassa siitä, että Kiinasta tulevaan tuontiin liittyi tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla kuljetus- ja logistiikkaongelmia. Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä oli tutkimusajanjaksolla joka tapauksessa suurempi kuin vuosina 2018 ja 2019.

               4.3.3   Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

                     (147)

                     Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja yhteistyössä toimineilta unionin tuottajilta saatujen tietojen perusteella.

                     (148)

                     Asianomaisista maista tulevan tuonnin painotetut keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                        Taulukko 5

                        Tuontihinnat (euroa/tonni)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Kiinasta tulevan tuonnin hinta

                                 771

                                 761

                                 701

                                 721

                                    Indeksi

                                    100

                                    99

                                    91

                                    93

                                 Brasiliasta tulevan tuonnin hinta

                                 701

                                 654

                                 619

                                 690

                                    Indeksi

                                    100

                                    93

                                    88

                                    98

                                 Asianomaisista maista tulevan tuonnin hinta

                                 759

                                 755

                                 693

                                 715

                                    Indeksi

                                    100

                                    99

                                    91

                                    94

                                    Lähde: Eurostat.

                     (149)

                     Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta laski tarkastelujaksolla 6 prosenttia, vaikka tärkeimpien raaka-aineiden (rautamalmin ja kuumavalssattujen nauhojen) hinta nousi samalla kaudella. Tuontihinnat olivat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat, kuten taulukosta 9 käy ilmi.

                     (150)

                     Komissio määritti hinnan alittavuuden tutkimusajanjakson aikana vertaamalla seuraavia:

                                 (1)

                                 otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

                                 (2)

                                 vastaavat otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien ja yhteistyössä toimineen brasilialaisen tuottajan ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

                     (151)

                     Hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa ja joista oli vähennetty alennukset ja hyvitykset, verrattiin tuotelajeittain samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien teoreettisesta liikevaihdosta tutkimusajanjaksolla. Se osoitti painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 1,9–13,7 prosenttia Kiinan ja 21,8 prosenttia Brasilian osalta.

                     (152)

                     Käyttäjä Eviosys väitti, että Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat eivät laatuongelmien vuoksi ole suoraan verrattavissa unionin tuotannonalan hintoihin. Tämän väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty näyttöä. Sen vuoksi väite hylättiin alustavasti.

               4.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

         4.4.1   Yleiset huomautukset

                     (153)

                     Tutkittaessa polkumyyntituonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

                     (154)

                     Kuten 12 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalalle mahdollisesti aiheutuneen vahingon määrittämiseen käytettiin otantamenetelmää.

                     (155)

                     Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit makrotaloudelliseen kyselylomakkeeseen annetun vastauksen tietojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

                     (156)

                     Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

                     (157)

                     Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

               4.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

         4.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                     (158)

                     Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 6

                        Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Tuotantomäärä (tonnia)

                                 [480 000 –562 000 ]

                                 [464 000 –544 000 ]

                                 [428 000 –501 000 ]

                                 [439 000 –513 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    97

                                    89

                                    91

                                 Tuotantokapasiteetti (tonnia)

                                 [581 000 –680 000 ]

                                 [581 000 –680 000 ]

                                 [581 000 –680 000 ]

                                 [581 000 –680 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Kapasiteetin käyttöaste (%)

                                 [82 –89 ]

                                 [80 –86 ]

                                 [73 –79 ]

                                 [75 –81 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    97

                                    89

                                    91

                                    Lähde: Eurofer ja otokseen valitut unionin tuottajat

                     (159)

                     Unionin tuotannonalan tuotantomäärä pieneni tarkastelujaksolla.

                     (160)

                     Vaikka unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujaksolla vakaana, kapasiteetin käyttöaste kehittyi tuotannon tavoin negatiivisesti, sillä se laski 9 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana.

               4.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

                     (161)

                     Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 7

                        Myyntimäärä ja markkinaosuus

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Myyntimäärä unionin markkinoilla (tonnia)

                                 [336 000 –394 000 ]

                                 [336 000 –394 000 ]

                                 [317 000 –371 000 ]

                                 [337 000 –394 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    100

                                    94

                                    100

                                 Markkinaosuus (%)

                                 [61 –66 ]

                                 [63 –68 ]

                                 [60 –64 ]

                                 [64 –68 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    103

                                    97

                                    104

                                    Lähde: Eurofer ja otokseen valitut unionin tuottajat

                     (162)

                     Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan vakaana ja laski 6 prosenttia vuonna 2020. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi kyseisellä kaudella hieman eli 4 prosenttia.

               4.4.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

                     (163)

                     Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 8

                        Työllisyys ja tuottavuus

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Työntekijöiden lukumäärä

                                 [680 –790 ]

                                 [820 –960 ]

                                 [840 –980 ]

                                 [770 –900 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    122

                                    124

                                    113

                                 Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

                                 [658 –770 ]

                                 [523 –612 ]

                                 [473 –553 ]

                                 [530 –621 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    79

                                    72

                                    81

                                    Lähde: Eurofer ja otokseen valitut unionin tuottajat

                     (164)

                     Työntekijöiden määrä kasvoi 13 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta tuottavuus laski 19 prosenttia. Tuottavuuden lasku johtuu pääasiassa tuotantomäärän vähenemisestä tarkastelujaksolla. Tuottavuuden lasku viittaa kasvaneisiin työvoimakustannuksiin yhtä tuotettua kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästonnia kohti.

               4.4.2.4   Kasvu

                     (165)

                     Kuten edellä 4.4.2.1–4.4.2.3 jaksossa selitetään, unionin tuotannonalan tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat tarkastelujaksolla 9 prosenttia, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotantoyksikköä kohti ja alhaisempaan tuottavuuteen. Unionin tuotannonalan tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste laskivat enemmän kuin unionin kulutus, kuten 139 kappaleessa mainitaan.

                     (166)

                     Myyntimäärä unionin markkinoilla pysyi vakaana ja markkinaosuus kasvoi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 4 prosenttia, mutta unionin tuotannonalan taloudellinen tulos heikkeni. Kuten jäljempänä 4.4.3 jaksossa selitetään, unionin tuotannonalan tuotantokustannukset olivat korkeammat, eikä se pystynyt mukauttamaan myyntihintojaan vastaavasti.

                     (167)

                     Sen vuoksi unionin tuotannonalan kasvunäkymät ovat vaarantuneet.

               4.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

                     (168)

                     Kaikki polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutus unionin tuotannonalaan oli merkittävä, kun otetaan huomioon asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä ja hinnat.

                     (169)

                     Kyseessä on ensimmäinen tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus. Käytettävissä ei näin ollen ollut tietoja, joiden pohjalta olisi voitu arvioida mahdollisen aiemman polkumyynnin vaikutuksia.

               4.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

         4.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

                     (170)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 9

                        Myyntihinnat unionissa (euroa/tonni)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla

                                 [780 –910 ]

                                 [800 –930 ]

                                 [760 –890 ]

                                 [780 –910 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    102

                                    97

                                    100

                                 Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset

                                 [770 –900 ]

                                 [810 –950 ]

                                 [810 –940 ]

                                 [840 –980 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    106

                                    105

                                    109

                                    Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

                     (171)

                     Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat pysyivät tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan vakaina, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kattaakseen kasvaneet tuotantokustannukset.

                     (172)

                     Unionin tuotannonalan samankaltaista tuotetta koskeva myynti unionin markkinoilla perustui asiakkaiden kanssa tehtyihin vuotuisiin sopimuksiin, joissa vahvistettiin tulevan vuoden määrät ja hinnat. Unionin tuotannonalalla on vain hyvin pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen raaka-aineiden hintojen noustessa vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana, mutta sen pitäisi periaatteessa pystyä nostamaan myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Unionin tuotannonala ei kuitenkaan tarkastelujaksolla onnistunut siinä tuonnin aiheuttaman hintapaineen vuoksi. Tämä johti unionin tuotannonalan kannattavuuden laskuun, kuten jäljempänä 4.4.3.4 jaksossa selitetään.

               4.4.3.2   Työvoimakustannukset

                     (173)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 10

                        Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (EUR)

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                                 [71 000 –83 000 ]

                                 [72 000 –85 000 ]

                                 [68 000 –80 000 ]

                                 [71 000 –83 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    102

                                    96

                                    100

                                    Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

                     (174)

                     Unionin tuotannonalan keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti pysyivät tarkastelujaksolla kaiken kaikkiaan vakaina: ne nousivat hieman vuonna 2019 ja laskivat 4 prosenttia vuonna 2020, mikä johtui pääasiassa covid-19-pandemian aiheuttamista tuotantoseisokeista. Tutkimusajanjaksolla keskimääräiset työvoimakustannukset palasivat takaisin vuoden 2018 tasolle.

               4.4.3.3   Varastot

                     (175)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 11

                        Varastot

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Loppuvarastot (tonnia)

                                 [37 900 –44 400 ]

                                 [41 800 –48 900 ]

                                 [22 700 –26 600 ]

                                 [33 700 –39 500 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    110

                                    60

                                    89

                                 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

                                 [7 –9 ]

                                 [9 –11 ]

                                 [5 –7 ]

                                 [7 –9 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    115

                                    68

                                    98

                                    Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

                     (176)

                     Varastot kasvoivat ensin 10 prosenttia vuonna 2019 ja pienenivät jyrkästi vuonna 2020. Kaikkiaan ne pienenivät 11 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä. Kuten 172 kappaleessa selitetään, unionin kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotannonalalle on ominaista tuottajien ja asiakkaiden väliset vuotuiset puitesopimukset, joissa vahvistetaan määrät ja hinnat. Nämä puitesopimukset pannaan täytäntöön ostotilauksilla asiakkaan tarpeiden mukaan. Tämän ansiosta unionin tuotannonala voi suunnitella tuotantoaan ja varastojaan. Varastot eivät siten ole tärkein indikaattori arvioitaessa unionin tuotannonalan tulosta.

               4.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

                     (177)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 12

                        Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                                 [1 –3 ]

                                 [(-1 )–(-3 )]

                                 [(-7 )–(-9 )]

                                 [(-8 )–(-10 )]

                                    Indeksi

                                    100

                                    - 137

                                    - 414

                                    - 505

                                 Kassavirta (euroa)

                                 [10 000 000  – 11 700 000 ]

                                 [1 000 000  – 2 000 000 ]

                                 [(-5 400 000 ) –(-6 300 000 )]

                                 [(-9 500 000 ) –(-11 150 000 )]

                                    Indeksi

                                    100

                                    9

                                    -54

                                    -95

                                 Investoinnit (euroa)

                                 [16 820 000  – 19 690 000 ]

                                 [22 750 000  – 26 630 000 ]

                                 [28 400 000  – 33 250 000 ]

                                 [30 000 000  – 35 130 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    135

                                    169

                                    178

                                 Investointien tuotto (%)

                                 [1 –2 ]

                                 [(-1 )–(-2 )]

                                 [(-3 )–(-4 )]

                                 [(-4 )–(-5 )]

                                    Indeksi

                                    100

                                    - 137

                                    - 373

                                    - 461

                                    Lähde: otokseen valitut unionin tuottajat

                     (178)

                     Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

                     (179)

                     Unionin tuotannonalan kannattavuus laski ja kääntyi tappiolliseksi vuodesta 2019 alkaen, ja tappio kasvoi edelleen tutkimusajanjaksolla. Vaikka unionin tuotannonala säilytti tuotantomääränsä kattaakseen korkeat kiinteät kustannukset, se ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan kohonneiden tuotantokustannusten kattamiseksi ja alkoi sen vuoksi tuottaa tappiota.

                     (180)

                     Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Nettokassavirran kehitys oli laskeva, sillä se pieneni noin 200 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli negatiivinen tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalalla oli siis vaikeuksia rahoittaa toimintaansa itse, mikä on lisäosoitus sen taloudellisen tilanteen heikkenemisestä.

                     (181)

                     Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se kehittyi kannattavuuden ja nettokassavirran tavoin negatiivisesti. Investointien tuotto heikkeni merkittävästi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä ja kääntyi negatiiviseksi tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonala ei siis pystynyt tuottamaan riittävästi voittoa investointiensa kattamiseksi. Unionin tuotannonala lisäsi investointejaan asteittain tarkastelujaksolla, mikä johtui pääasiassa tarpeesta noudattaa lakisääteisiä vaatimuksia, eikä se onnistunut saamaan tuottoa näille investoinneille. Myös investointien tuoton negatiivinen kehitys tarkastelujaksolla oli osoitus siitä, että unionin tuotannonalan yleinen taloudellinen tilanne heikkeni merkittävästi.

                     (182)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien taloudellisen tilanteen heikkeneminen vaikutti niiden pääoman saantiin. Kannattavuuden ja nettokassavirran huomattava heikkeneminen antoi aihetta vakavaan huoleen unionin tuotannonalan likviditeettitilanteesta ja sen kyvystä hankkia pääomaa toimintansa ja tarvittavien investointien rahoittamiseksi.

               4.4.4   Vahinkoa koskevat päätelmät

                     (183)

                     Sekä makro- että mikrotaloudelliset indikaattorit heikkenivät tarkastelujakson aikana.

                     (184)

                     Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, mutta kapasiteetin käyttöaste laski 9 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mikä johti korkeampiin kiinteisiin kustannuksiin tuotettua kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tonnia kohti. Unionin tuotannonalan myyntimäärä pysyi kaiken kaikkiaan vakaana ja sen markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla jonkin verran pääasiassa muista kolmansista maista tulevan tuonnin vähenemisen (21 prosenttia markkinaosuudella mitattuna) vuoksi, mutta sen tuotantomäärä väheni 9 prosenttia samalla kaudella.

                     (185)

                     Vaikka unionin tuotannonala säilytti yleisesti markkina-asemansa tarkastelujaksolla, sen taloudellinen tilanne heikkeni pääasiassa siksi, että tuotantokustannusten kasvua ei voitu kattaa myyntihintojen vastaavalla nousulla.

                     (186)

                     Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, vaikka keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia samalla kaudella. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama merkittävä hinnankorotusten estyminen johti vuodesta 2019 alkaen tappioihin, jotka kasvoivat edelleen tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan kannattavuus kääntyi negatiiviseksi: vuonna 2018 se oli [1–3] prosenttia, josta se supistui tutkimusajanjaksolla (-8)–(-10) prosenttiin eli kuusi kertaa heikommaksi. Vaikka nettoinvestoinnit lisääntyivät 78 prosenttia, sijoitetun pääoman tuotto muuttui tarkastelujaksolla negatiiviseksi, sillä se oli [1–2] prosenttia vuonna 2018 ja supistui tutkimusajanjaksolla (-4)–(-5) prosenttiin eli viisi kertaa heikommaksi. Myös kassavirta muuttui negatiiviseksi, mikä vaikutti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa. Työntekijöiden määrä lisääntyi samana ajanjaksona 13 prosenttia; tuottavuus kuitenkin supistui 19 prosenttia, mikä johti korkeampiin työvoimakustannuksiin tuotettua kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tonnia kohti.

                     (187)

                     Kuten edellä todettiin, taloudelliset indikaattorit, kuten kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto, heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Tämä vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan kykyyn rahoittaa itse toimintaansa, tehdä tarvittavia investointeja ja hankkia pääomaa, mikä haittasi sen kasvua ja jopa uhkasi sen selviytymistä.

                     (188)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio teki väliaikaisen päätelmän, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

               5.   SYY-YHTEYS

                     (189)

                     Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio varmisti, ettei mitään muiden tekijöiden kuin asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin aiheuttamaa mahdollista vahinkoa pidetä polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista johtuvana. Nämä tekijät ovat tuonti muista kolmansista maista, covid-19-pandemia, tuotantokustannusten kehitys, unionin tuotannonalan vientitulos ja vuotuisten sopimusten vaikutus.

               5.1   Polkumyyntituonnin vaikutukset

         5.1.1   Asianomaisista maista tulevan polkumyyntituonnin määrä ja markkinaosuus

                     (190)

                     Komissio tarkasteli asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän kehitystä ja sen vaikutusta unionin tuotannonalaan perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     (191)

                     Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä jatkoi kasvuaan tarkastelujaksolla, vaikkakin siinä havaittiin tutkimusajanjaksolla laskua, joka johtui pääasiassa häiriöistä kansainvälisessä liikenteessä ja siten myös kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tarjonnassa vuonna 2021. Asianomaisista maista tulevan tuonnin kumuloitu määrä kasvoi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä [68 000–80 000] tonnista [78 000–91 000] tonniin, mikä merkitsee 13,5 prosentin kasvua.

                     (192)

                     Asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä 13,1 prosentista 15,4 prosenttiin eli 17,5 prosenttia. Näin ollen polkumyynnillä tapahtuva tuonti on lisääntynyt merkittävästi perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla.

               5.1.2   Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin arvo ja hintavaikutukset

                     (193)

                     Asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujaksolla 6 prosenttia, vaikka tärkeimmän raaka-aineen (rautamalmin tai kuumavalssattujen nauhojen) hinta nousi samalla kaudella. Keskimääräiset tuontihinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla (715 euroa/tonni vs. 780–910 euroa/tonni tutkimusajanjaksolla). Kuten edellä 151 kappaleessa selitetään, asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 1,9–13,7 prosentilla Kiinan ja 21,8 prosentilla Brasilian osalta. Alhaisilla hinnoilla tapahtuneen tuonnin merkittävä määrä – hinnan alittavuudesta riippumatta – painoi unionin tuotannonalan hintoja alas, minkä seurauksena ne eivät saaneet tuotantokulujaan katettua ja tuottivat siksi tappiota.

               5.1.3   Asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon välinen syy-yhteys

                     (194)

                     Asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän kasvu yhdessä sen alhaisten keskimääräisten myyntihintojen kanssa vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Unionin tuotannonala ei pystynyt nostamaan myyntihintojaan siirtääkseen raaka-ainekustannusten nousun asiakkailleen, koska se joutui epäreiluun kilpailuasemaan asianomaisista maista tulevaan tuontiin nähden. Unionin tuotannonalan strategiana oli säilyttää tuotantomäärät ja markkinaosuus korkeiden kiinteiden kustannusten kattamiseksi kannattavuuden kustannuksella. Sen vuoksi asianomaisista maista tuleva halpatuonti esti unionin tuotannonalan hintojen nousun perusasetuksen 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja vaikutti näin ollen hinnankorotuksia estävästi.

                     (195)

                     Käyttäjä Eviosys väitti, että tuonti aiheuttaa hyvin vähän tai ei lainkaan kilpailupainetta unionin tuotannonalalle viitaten sulautumaa koskevaan komission päätökseen (46). Saman päätöksen perusteella käyttäjä ja CISA väittivät, että erityisesti Kiinasta tuotua tuontitavaraa käytetään pääasiassa matalalaatuisiin sovelluksiin sen heikon laadun vuoksi ja että unionin asiakkaat hankkivat tuotteensa mieluummin paikallisilta markkinoilta, koska tuonnilla on pidemmät toimitusajat, korkeammat kuljetuskustannukset sekä heikompi laatutaso.

                     (196)

                     Yhteenliittymiä koskevilla komission päätöksillä on erilaiset tavoitteet, ja ne perustuvat erityyppisiin arviointeihin. Joka tapauksessa käyttäjän mainitseman päätöksen soveltamisala oli paljon kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä laajempi, ja se käsitti useita muita teräsvalmisteita, joista osaan kohdistui jo polkumyyntitulleja. Komissio teki käyttäjän mainitseman yhteenliittymiä koskevan päätöksen osissa myös yhteisen markkina-analyysin tinapinnoitetusta ohutlevystä ja kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetusta teräksestä. Lisäksi tässä päätöksessä tehty tuonnin analyysi koski tarkastelujaksoa edeltävää ajanjaksoa. Pidempiä toimitusaikoja, matalampaa laatutasoa ja korkeampia kuljetuskustannuksia koskevan väitteen tueksi ei myöskään esitetty näyttöä. Näin ollen komissio hylkäsi alustavasti väitteen.

                     (197)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti alustavasti, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon aiheutti asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

               5.2   Muiden tekijöiden vaikutukset

         5.2.1   Tuonti kolmansista maista

                     (198)

                     Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 13

                        Tuonti kolmansista maista

                                 Maa

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Yhdistynyt kuningaskunta

                                 Määrä (tonnia)

                                 [67 000 –78 000 ]

                                 [68 000 –78 000 ]

                                 [73 000 –80 000 ]

                                 [60 000 –85 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    102

                                    109

                                    91

                                 Markkinaosuus (%)

                                 [11 –14 ]

                                 [12 –15 ]

                                 [13 –16 ]

                                 [11 –14 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    105

                                    112

                                    94

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                                 850

                                 854

                                 837

                                 839

                                    Indeksi

                                    100

                                    100

                                    98

                                    98

                                 Japani

                                 Määrä (tonnia)

                                 [8 900 –10 500 ]

                                 [11 800 –13 900 ]

                                 [14 400 –17 000 ]

                                 [13 400 –15 800 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    132

                                    161

                                    150

                                 Markkinaosuus (%)

                                 [1 –2 ]

                                 [2 –3 ]

                                 [2,5 –3,5 ]

                                 [2 –3 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    135

                                    166

                                    155

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                                 850

                                 848

                                 777

                                 776

                                    Indeksi

                                    100

                                    100

                                    91

                                    91

                                 Etelä-Korea

                                 Määrä (tonnia)

                                 [11 600 –13 600 ]

                                 [4 300 –5 100 ]

                                 [3 900 –4 500 ]

                                 [4 700 –5 500 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    36

                                    33

                                    40

                                 Markkinaosuus (%)

                                 [2 –3 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                 [0,5 –1,5 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    38

                                    34

                                    42

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                                 802

                                 855

                                 771

                                 763

                                    Indeksi

                                    100

                                    107

                                    96

                                    95

                                 Muut kolmannet maat

                                 Määrä (tonnia)

                                 [29 000 –34 000 ]

                                 [17 000 –20 000 ]

                                 [8 000 –9 000 ]

                                 [11 000 –13 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    59

                                    29

                                    37

                                 Markkinaosuus (%)

                                 [5 –7 ]

                                 [3 –5 ]

                                 [1 –3 ]

                                 [2 –4 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    60

                                    29

                                    38

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                                 869

                                 805

                                 732

                                 812

                                    Indeksi

                                    100

                                    93

                                    84

                                    93

                                 Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaisia maita lukuun ottamatta

                                 Määrä (tonnia)

                                 [117 000  – 137 000 ]

                                 [101 000  – 119 000 ]

                                 [100 000  – 117 000 ]

                                 [90 000  – 105 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    87

                                    85

                                    77

                                 Markkinaosuus (%)

                                 [21 –24 ]

                                 [18 –21 ]

                                 [18 –21 ]

                                 [16 –19 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    89

                                    88

                                    79

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                                 850

                                 845

                                 817

                                 822

                                    Indeksi

                                    100

                                    99

                                    96

                                    97

                                    Lähde: Eurostat.

                     (199)

                     Muista kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli 22,4 prosenttia vuonna 2018 ja 17,8 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Tämän tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 23 prosenttia, ja sen markkinaosuus noudatti samaa suuntausta ja laski 21 prosenttia. Tämän tuonnin keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujaksolla hieman eli 3 prosenttia. Se pysyi kuitenkin hyvin lähellä unionin tuotannonalan keskimääräistä myyntihintaa (822 euroa/tonni vs. 780–910 euroa/tonni tutkimusajanjaksolla) ja oli merkittävästi korkeampi kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin keskimääräinen hinta (822 euroa/tonni vs. 715 euroa/tonni tutkimusajanjaksolla). Ainoa unioniin suuntautuvan tuonnin määrää tarkastelujaksolla lisännyt maa oli Japani. Sen tuonti kuitenkin väheni tutkimusajanjaksolla vuoteen 2020 verrattuna, ja sen hintataso pysyi huomattavasti korkeampana kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin hinnat.

                     (200)

                     CISA väitti, että tuonti Yhdistyneestä kuningaskunnasta poistaa syy-yhteyden Kiinasta tulevan tuonnin ja todetun vahingon väliltä, kun otetaan huomioon kyseisestä maasta tuodut määrät. Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevan tuonnin hinnat olivat kuitenkin paljon korkeampia kuin Kiinasta tai Brasiliasta tulevan tuonnin hinnat, ja tuonti väheni 6 prosenttia tarkastelujaksolla. Näin ollen komissio hylkäsi alustavasti väitteen.

                     (201)

                     Komissio päätteli sen vuoksi alustavasti, että muista kolmansista maista tuleva tuonti ei ole vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

               5.2.2   Covid-19-pandemia

                     (202)

                     Käyttäjä Eviosys ja CISA väittivät, että covid-19-pandemian aiheuttama kriisi, joka johti luonnolliseen kustannusten nousuun ja kysynnän supistumiseen, on aiheuttanut kustannusten ja hintojen kehityksen epäsuhdan kyseisenä aikana. CISA väitti myös, että covid-19-pandemiaa olisi pidettävä syy-yhteyden katkaisevana tekijänä.

                     (203)

                     Tältä osin covid-19-pandemialla todella oli kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan, erityisesti vuonna 2020, jolloin unionin tuotannonalan tuotantolaitokset oli suljettava väliaikaisesti. Sen vuoksi on mahdollista, että covid-19-pandemia vaikuttanut unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

                     (204)

                     Unionin tuotannonalan tilanteen heikkeneminen alkoi kuitenkin jo ennen pandemiaa ja jatkui sen jälkeen, kun unionin tuotannonalan tuotanto alkoi tutkimusajanjaksolla uudelleen. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne itse asiassa heikkeni tutkimusajanjaksolla entisestään. Kannattavuus oli (-7)–(-9) prosenttia vuonna 2020, kun taas tutkimusajanjaksolla se laski (-8)–(-10) prosenttiin. Kassavirta ja investointien tuotto noudattivat samaa suuntausta.

                     (205)

                     Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että covid-19-pandemia ei riittänyt heikentämään syy-yhteyttä asianomaista maista tulevan polkumyyntituonnin ja unionin tuottajille aiheutuneen merkittävän vahingon välillä.

               5.2.3   Tuotantokustannusten kehitys

                     (206)

                     Unionin tuotannonalan keskimääräiset tuotantokustannukset nousivat 9 prosenttia vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä, mutta unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla pysyivät vakaina, kuten edellä 4.4.3.1 jaksossa selitetään.

                     (207)

                     Eviosys ja CISA väittivät, että raaka-ainekustannusten ja kuljetuskustannusten nousu vaikutti osaltaan unionin tuotannonalan tuloksen heikkenemiseen. Eviosys viittasi negatiivisiin hinta-kustannusvaikutuksiin, jotka ovat tyypillisiä terästeollisuudelle raaka-ainekustannusten nousun ja myyntihintojen nousun välisen viiveen vuoksi.

                     (208)

                     Kuten edellä 172 ja 194 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonala ei pystynyt oikaisemaan myyntihintojaan koko tarkastelujakson aikana. Tämän suuntauksen havaittiin jatkuvan pitkään, minkä vuoksi se ei voinut selittyä pelkästään raaka-ainekustannusten nousulla. Tämä myyntihintojen oikaisun mahdottomuus osuu ajallisesti yhteen asianomaisista maista tulevan polkumyyntituonnin kasvun kanssa; huomattavan alihinnoiteltuna se aiheutti painetta unionin tuotannonalan myyntihintoihin ja heikensi kannattavuutta.

                     (209)

                     Komissio päätteli sen vuoksi alustavasti, että kustannusten kehitys ei itsessään voinut olla unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syy.

               5.2.4   Unionin tuotannonalan vientitoiminta

                     (210)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien viennin määrä kehittyi tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 14

                        Otokseen valittujen unionin tuottajien vientitoiminta

                                 2018

                                 2019

                                 2020

                                 Tutkimusajanjakso

                                 Vientimäärä (tonnia)

                                 [105 000 –123 000 ]

                                 [110 000 –128 000 ]

                                 [109 000 –127 000 ]

                                 [98 000 –115 000 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    104

                                    103

                                    93

                                 Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

                                 [750 –880 ]

                                 [760 –890 ]

                                 [710 –840 ]

                                 [720 –840 ]

                                    Indeksi

                                    100

                                    101

                                    95

                                    94

                                    Lähde: Eurofer: otokseen valittujen unionin tuottajien vientimäärät ja keskimääräinen hinta

                     (211)

                     Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen vientimyynnin osuus unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta tutkimusajanjaksolla oli 22,5 prosenttia. Tarkastelujaksolla vientimäärät vaihtelivat – vienti kasvoi ensin 4 prosenttia vuosien 2018 ja 2019 välillä, mutta laski vuonna 2020 ja uudelleen tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan vientimyynti väheni tarkastelujaksolla 7 prosenttia.

                     (212)

                     Unionin tuotannonalan mukaan vientimyynti edustaa määriä, joita ei olisi voitu myydä unionin markkinoilla. Kuten 194 kappaleessa todetaan, unionin tuotannonalan on pidettävä tuotantomäärät ja kapasiteetin käyttöaste korkeina ja vakaina korkeiden kiinteiden kustannusten kattamiseksi.

                     (213)

                     Tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonala myi yli 75 prosenttia tuotannostaan unionin markkinoilla. Vaikka vientituloksen heikkeneminen olisi voinut vaikuttaa unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon, komissio päätteli alustavasti, että kun otetaan huomioon unionin myynnin suuri osuus vientimyyntiin verrattuna, lasku ei riitä heikentämään asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä.

               5.2.5   Vuotuisten sopimusten vaikutus

                     (214)

                     Unionin tuotannonalan samankaltaista tuotetta koskeva myynti unionin markkinoilla perustui asiakkaiden kanssa tehtyihin vuotuisiin sopimuksiin, joissa vahvistettiin tulevan vuoden määrät ja hinnat. Unionin tuotannonalalla on vain pieni marginaali myyntihintojen nostamiseen, kun raaka-aineiden hinnat nousevat vuotuisen sopimuksen soveltamisen aikana. Periaatteessa unionin tuotannonalan olisi voitava korottaa myyntihintojaan, kun se neuvottelee seuraavan vuoden sopimuksista. Kuten edellä 208 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonala ei kuitenkaan pystynyt oikaisemaan myyntihintojaan koko tarkastelujakson aikana. Tämän suuntauksen havaittiin jatkuvan pitkään, minkä vuoksi se ei voinut selittyä pelkästään raaka-ainekustannusten nousulla.

                     (215)

                     Sen vuoksi raaka-ainekustannusten nousun ja vuotuisista sopimuksista johtuvan myyntihintojen nousun välinen viive ei näyttänyt estävän unionin tuotannonalaa mukauttamasta myyntihintojaan kasvaviin tuotantokustannuksiin tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi komissio päätteli alustavasti, että myyntihintojen vahvistaminen vuosittaisissa sopimuksissa ei heikentänyt syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välillä.

               5.2.6   Kulutus

                     (216)

                     Eviosys ja CISA väittivät, että unionin kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen markkinoiden supistuminen aiheutti vahinkoa unionin tuotannonalalle.

                     (217)

                     Kuten 139 kappaleessa mainitaan, unionin kulutus väheni tarkastelujaksolla [17 000–20 000] tonnia eli 3 prosenttia. Unionin myyntiluvut pysyivät kuitenkin ennallaan. Näin ollen unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon syynä oli pikemminkin polkumyyntinä tapahtuneen halpatuonnin aiheuttama hinnankorotusten estyminen kuin kulutuksen vähenemisen vuoksi pienentyneet tuotantomäärät.

                     (218)

                     Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että markkinakysynnän 3 prosentin supistumista ei voitu pitää sellaisena vahingoittavana tekijänä, joka lieventäisi polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja todetun vahingon välistä syy-yhteyttä. Näin ollen väitteet hylättiin alustavasti.

               5.2.7   Syy-yhteyttä koskevat päätelmät

                     (219)

                     Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni samaan aikaan, kun asianomaisista maista tulevan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuonnin määrä kasvoi polkumyyntihinnoilla, jotka jopa laskivat tarkastelujaksolla, kuten edellä 5.1 jaksossa todetaan.

                     (220)

                     Komissio erotti polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vahingollisista vaikutuksista kaikkien sellaisten tiedossa olleiden tekijöiden vaikutukset, jotka ovat vaikuttaneet unionin tuotannonalan tilanteeseen. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin, covid-19-pandemian, tuotantokustannusten kehityksen, unionin tuotannonalan vientituloksen vaikutus sekä pitkäaikaisten sopimusten vaikutus unionin tuotannonalan negatiiviseen kehitykseen tuotantomäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden osalta oli vain vähäinen.

                     (221)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli alustavasti, että asianomaisista maista polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle ja että muut tekijät eivät erikseen tai yhdessä olleet riittäviä heikentämään syy-yhteyttä polkumyynnin ja merkittävän vahingon välillä.

               6.   TOIMENPITEIDEN TASO

                     (222)

                     Määrittääkseen toimenpiteiden tason komissio tutki, olisiko polkumyyntimarginaalia alempi toimenpiteiden taso riittävä polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi.

                     (223)

                     Valituksen tekijä väitti, että perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuja raaka-aineisiin liittyviä vääristymiä esiintyi. Tämän vuoksi komissio määritti ensin tullin tason, joka oli tarpeen unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi ilman perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuja vääristymiä, jotta se voisi arvioida asianmukaisen toimenpiteiden tason. Tämän jälkeen se tutki, olisiko otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan, jonka pääasialliseen raaka-aineeseen todettiin liittyvän vääristymää, polkumyyntimarginaali korkeampi kuin sen viitehinnan alittavuuden marginaali (ks. 6.2 jakso jäljempänä).

               6.1   Viitehinnan alittavuuden marginaalin laskeminen

                     (224)

                     Komissio määritti ensin tullin tason, joka oli tarpeen unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi ilman perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisia vääristymiä. Tässä tapauksessa vahinko poistuisi, jos unionin tuotannonala pystyisi kattamaan tuotantokustannuksensa, mukaan lukien kustannukset, jotka johtuvat monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, sekä liitteessä I a luetelluista ILO:n yleissopimuksista, ja saamaan kohtuullisen voiton, jäljempänä ’tavoitevoitto’.

                     (225)

                     Perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti komissio otti huomioon tavoitevoiton määrittämiseksi seuraavat tekijät: kannattavuustaso ennen tutkimuksen kohteena olevista maista peräisin olevan tuonnin kasvua, kannattavuustaso, joka tarvitaan täysimääräisten kustannusten ja investointien, tutkimuksen ja kehittämisen (T&K) ja innovoinnin kattamiseen. Kyseinen marginaali ei saa olla alle 6 prosenttia.

                     (226)

                     Ensimmäiseksi komissio määritti perusvoiton, joka kattaisi kaikki kustannukset tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Tältä osin komissio otti huomioon voiton, jonka unionin tuotannonala oli saanut ennen asianomaisista maista tulevan tuonnin kasvua; se oli ollut [1–3] prosenttia. Koska voitto oli alle 6 prosenttia, komissio käytti alustavasti 6 prosentin voittoa perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan mukaisesti.

                     (227)

                     Tällä perusteella vahinkoa aiheuttamaton hinta on [850–990] euroa/tonni, mikä saadaan soveltamalla edellä mainittua 6 prosentin voittomarginaalia otokseen valittujen unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjaksolla.

                     (228)

                     Toisessa vaiheessa komissio arvioi perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti sellaisista monenvälisistä ympäristösopimuksista ja niihin liitetyistä pöytäkirjoista, joissa unioni on osapuolena, tai perusasetuksen liitteessä I a luetelluista Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimuksista aiheutuvat tulevat kustannukset, joita unionin tuotannonalalle aiheutuu toimenpiteen soveltamiskauden aikana 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Käytettävissä olevan näytön perusteella komissio vahvisti alustavasti tulevat lisäkustannukset, jotka ovat [10–20] euroa/tonni. Nämä lisäkustannukset lisättiin 227 kappaleessa mainittuun vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan.

                     (229)

                     Näihin kustannuksiin sisältyivät seuraavat tekijät:

                                 (a)

                                 tulevat lisäkustannukset, joita syntyy unionin päästökauppajärjestelmän noudattamisen varmistamisesta; näitä ovat sekä päästöoikeuksien hankintakustannukset että tulevat välilliset kustannukset sähkön ostamiseen liittyvästä päästökauppajärjestelmästä

                     (230)

                     Päästökauppapolitiikka on unionin politiikan kulmakivi Pariisin sopimuksen (47) ympäristövelvoitteiden täyttämiseksi ja keskeinen väline kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. Lupien ostamiseen liittyvät lisäkustannukset laskettiin niiden keskimääräisten EU:n päästökauppajärjestelmän lisäpäästöoikeuksien (EUA) perusteella, jotka on ostettava toimenpiteiden voimassaoloaikana. Laskelmassa käytetyt päästöoikeudet olivat nettomääräisiä maksutta jaettavia päästöoikeuksia, ja kaikkien tuotantokustannusten tavoin ne tarkastettiin, jotta varmistettiin niiden asianmukainen kohdentaminen tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle. Päästöoikeuksien kustannukset on ekstrapoloitu toimenpiteiden voimassaolon aikana odotettavissa olevan hintojen vaihtelun huomioon ottamiseksi. Komissio vahvisti päästökauppajärjestelmän ennakoidut päästöoikeuksien hinnat käyttäen 10 päivänä helmikuuta 2022 päivättyä Bloomberg New Energy Financen aineistoa. Päästöoikeuksien keskimääräinen ennustettu hinta tällä kaudella on 71,3 euroa/tuotettu hiilidioksiditonni.

                     (231)

                     Sähkön hankintaan liittyvissä tulevissa kustannuksissa komissio otti huomioon sähkönkulutukseen liittyvien hiilidioksidipäästökustannusten tulevan kehityksen. Tulevia kustannuksia laskiessaan komissio otti asianmukaisesti huomioon unionin tuottajien saamat korvaukset. Tulevien hiilidioksidiin liittyvien kustannusten määrittämiseksi komissio käytti ennustettuja hintoja Bloomberg New Energy Financen aineistossa (ks. 231 kappale).

                                 (b)

                                 hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävistä investoinneista aiheutuvat tulevat kustannukset

                     (232)

                     Unionin politiikka hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi on myös Pariisin sopimuksen mukaisten unionin sitoumusten mukaista. Tulevia kustannuksia laskiessaan komissio otti huomioon tällaisten investointien poistoista aiheutuvat tulevat lisäkustannukset.

                     (233)

                     Tämän perusteella komissio laski unionin tuotannonalalle samankaltaisen tuotteen vahinkoa aiheuttamattoman hinnan soveltamalla edellä mainittua tavoitevoittomarginaalia otokseen kuuluneiden unionin tuottajien tuotantokustannuksiin tutkimusajanjakson aikana ja lisäämällä sitten 7 artiklan 2 d kohdan mukaiset oikaisut tuotelajeittain. Komissio tarkastelee edelleen asiakirja-aineistossa olevia tietoja, jotka liittyvät perusasetuksen 7 artiklan 2 c kohdan ja/tai 7 artiklan 2 d kohdan nojalla mahdollisesti merkityksellisiin investointeihin.

                     (234)

                     Sen jälkeen komissio määritti viitehinnan alittavuuden marginaalin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden asianomaisten maiden vientiä harjoittavien tuottajien painotettua keskimääräistä tuontihintaa otokseen valittujen unionin tuottajien unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla myymän samankaltaisen tuotteen painotettuun keskimääräiseen vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vertailun tuloksena saatu hintaero ilmaistiin prosentteina painotetusta keskimääräisestä CIF-tuontiarvosta. Muiden otokseen kuulumattomien yhteistyössä toimineiden kiinalaisten yritysten osalta komissio käytti kahden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan painotettuja keskimääräisiä marginaaleja.

                                 Maa

                                 Yritys

                                 Väliaikainen polkumyyntimarginaali

                                 Väliaikainen viitehinnan alittavuuden marginaali

                                 Kiinan kansantasavalta

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

                                 43,3  %

                                 33,2  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd.

                                 53,9  %

                                 23,7  %

                                 Muut yhteistyössä toimineet yritykset

                                 45,1  %

                                 31,6  %

                                 Brasilia

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 52,0  %

               6.2   Unionin tuotannonalalle koituneen vahingon poistamiseksi riittävän marginaalin tarkastelu Kiinan osalta

                     (235)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että on tarpeen arvioida, esiintyykö tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuja vääristymiä, joiden vuoksi polkumyyntimarginaalia alempi tulli ei riittäisi poistamaan tutkimuksen kohteena olevan tuotteen polkumyyntituonnista aiheutunutta vahinkoa.

                     (236)

                     Kuten vireillepanoilmoituksessa selitetään, valituksen tekijä toimitti riittävästi näyttöä siitä, että Kiinassa saattaa esiintyä raaka-aineisiin liittyviä vääristymiä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta. Sen vuoksi komissio tutki väitetyt vääristymät perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti arvioidakseen, riittäisikö polkumyyntimarginaalia alempi tulli poistamaan vahingon.

                     (237)

                     Valituksessa esitetyn näytön mukaan kuumavalssattuihin teräslevyvalmisteisiin, jotka muodostavat merkittävän osan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista, sovellettiin Kiinassa arvonlisäveron palautuksen poistoa.

                     (238)

                     Kuten vireillepanoilmoituksessa ilmoitettiin, komissio tutki raaka-aineisiin liittyvän vääristymän vaikutusta kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotantoon Kiinassa perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti.

                     (239)

                     Komissio totesi, että yksi otokseen valituista kiinalaisista tuottajista, Jintai, osti kuumavalssattuja keloja, kun taas toisella, Baosteelillä, ei ollut tällaisia ostoja. Komissio keskittyi arvioinnin alustavassa vaiheessa kuumavalssattuihin keloihin valituksessa esitettyjen raaka-aineisiin liittyvien vääristymien mukaisesti, mutta se aikoo tutkia myös muita mahdollisia raaka-aineisiin liittyviä vääristymiä perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti.

                     (240)

                     Komissio vahvisti, että kuumavalssattujen kelojen osuus Jintain tuotantokustannuksista oli yli 17 prosenttia. Tässä laskelmassa käytettiin alustavassa vaiheessa Brasiliassa vahvistettua raaka-aineen vääristymätöntä hintaa.

                     (241)

                     Tämän jälkeen komissio tutki, vääristikö kuumavalssattujen kelojen hintaa jokin perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa luetelluista toimenpiteistä. Komissio käytti tähän tarkoitukseen Kiinan kansantasavallan viennin arvonlisävero- ja palautusasteita koskevia tietokantoja sekä niihin liittyvää Kiinan valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitusta. Komissio vahvisti, että kuumavalssattuihin keloihin on sovellettu arvonlisäveron palautuksen poistoa ainakin vuodesta 2019 alkaen.

                     (242)

                     Tämän jälkeen komissio vertasi kuumavalssattujen kelojen hintoja Kiinassa niiden edustavilla kansainvälisillä markkinoilla käytettyihin hintoihin. Alustavassa vaiheessa komissio vertasi Jintai-yrityksen maksamia hintoja Metal Bulletinissa ilmoitettuihin kuumavalssattujen kelojen hintoihin eri markkinoilla, myös noudettuna lähettäjältä -hintoihin Brasiliassa, koska niiden katsottiin alustavasti vastaavan edustavien kansainvälisten markkinoiden hintoja. Tämän perusteella komissio totesi, että edustavien kansainvälisten markkinoiden hinnat olivat [10–30] – [30–50] prosenttia korkeammat kuin asianomaisessa maassa, mitä pidettiin merkittävänä.

                     (243)

                     Näin ollen komissio päätteli alustavasti, että kuumavalssattuihin keloihin kohdistuu perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä.

               7.   UNIONIN ETU

         7.1   Unionin etu perusasetuksen 7 artiklan 2 b kohdan mukaisesti

                     (244)

                     Perusasetuksen 7 artiklan 2 b kohdan mukaisesti komissio tutki, voisiko se selkeästi todeta, että on unionin edun mukaista määrittää väliaikaisten tullien määrä perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti ainoastaan Jintain osalta. Unionin edun määrittäminen perustui kaikkien tämän tutkimuksen kannalta merkityksellisten tietojen arviointiin, mukaan lukien viejämaan käyttämätön kapasiteetti, kilpailu raaka-aineista ja vaikutus unionin yritysten toimitusketjuihin.

               7.1.1   Viejämaan käyttämätön kapasiteetti

                     (245)

                     Valituksen tekijät arvioivat, että Kiinan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen kotimainen kapasiteetti oli noin 990 000 tonnia ja kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuotanto noin 650 000 tonnia vuonna 2018 (48). Arvioitu kapasiteetin käyttöaste on siten 66 prosenttia. Lisäksi kahden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan kapasiteetin käyttöaste oli keskimäärin [70–90] prosenttia. Tämä on korkeampi kuin valituksen tekijöiden arvio koko maan osalta. Vaikka kahden otokseen valitun yrityksen keskimääräinen käyttämätön kapasiteetti (eli [10–30] prosenttia) ekstrapoloitaisiin asianomaiseen maahan, Kiinan käyttämätön kapasiteetti olisi noin [100 000–300 000] tonnia, mikä on merkittävä osa unionin kulutuksesta tutkimusajanjaksolla.

                     (246)

                     Sen vuoksi komissio päätteli, että Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia ja että jos sitä käytetään, se voi lisätä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen maailmanlaajuista tarjontaa, painaa hintoja alas ja siten heikentää toimenpiteen tehokkuutta, jos sitä ei aseteta polkumyynnin tasolle.

               7.1.2   Kilpailu raaka-aineista

                     (247)

                     Maailmanlaajuisella terässektorilla on yleisesti ottaen merkittävää ylikapasiteettia, mikä johtuu suurelta osin Kiinan teollisuuspolitiikasta. Terästuotteita on laajalti saatavilla markkinoilla sekä EU:ssa että Kiinassa.

                     (248)

                     Komissio vahvisti, että kuumavalssattujen kelojen hinta Kiinassa oli huomattavasti alhaisempi kuin kuumavalssattujen kelojen hinta edustavilla kansainvälisillä markkinoilla (ks. 242 kappale). Tämä aiheuttaa unionin tuotannonalalle suhteellista haittaa kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin verrattuna. Sen vuoksi komissio päätteli, että kuumavalssattuja keloja on unionin tuotannonalan saatavilla, mutta se saa niitä korkeampaan hintaan kuin sen kiinalaiset kilpailijat. Sen vuoksi unionin tuotannonala on epäedullisessa asemassa kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin nähden.

               7.1.3   Vaikutus unionin yritysten toimitusketjuihin

                     (249)

                     Kuten 262 ja 263 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalalla on riittävästi kapasiteettia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unionin kokonaiskysynnän kattamiseksi.

                     (250)

                     Lisäksi unionin käyttäjät voivat hankkia tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta muista kolmansista maista. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä väheni 23 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas sen markkinaosuus pieneni 21 prosenttia. Erityisesti Etelä-Korean myynti laski vuoden 2018 ja tutkimusajanjakson välillä [11 600–13 600] tonnista [4 700–5 500] tonniin eli 60 prosenttia. Jos asianomaisista maista ei tulisi polkumyyntituontia, tuonti muista kolmansista maista lisääntyisi, koska myyntihinnat unionin markkinoilla olisivat houkuttelevammat.

                     (251)

                     Näin ollen käyttäjät saisivat riittävästi kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä myös siinä tapauksessa, että tuonti Kiinasta vähenisi, koska tuontiin sovelletaan korkeampaa tullia. Tämän vuoksi unionin käyttäjien arvoketjuissa ei odoteta esiintyvän häiriöitä.

               7.1.4   Johtopäätös unionin edusta perusasetuksen 7 artiklan 2 b kohdan mukaisesti

                     (252)

                     Arvioituaan kaikki tämän tutkimuksen kannalta merkitykselliset tiedot komissio päätteli, että on unionin edun mukaista määrittää yrityksen Handan Jintai Packing Material Co., Ltd osalta väliaikaisten tullien määrä perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti.

                     (253)

                     Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio päätteli, että on perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti unionin edun mukaista asettaa väliaikaiset tullit polkumyyntimarginaalin tasolle; asiaa kuitenkin harkitaan edelleen jäljempänä 7.2 jaksossa esitetyn 21 artiklan mukaisesti.

               7.2   Unionin etu perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti

                     (254)

                     Arvioituaan unionin edun perusasetuksen 7 artiklan 2 b kohdan mukaisesti komissio tutki, voitaisiinko päätellä selvästi, että toimenpiteiden käyttöönotto tässä tapauksessa ei ole unionin edun mukaista siitä huolimatta, että vahingollisen polkumyynnin esiintyminen todettiin perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

               7.2.1   Unionin tuotannonalan etu

                     (255)

                     Polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus on positiivinen unionin tuottajien kannalta, koska toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala voi mukauttaa myyntihintojaan kohonneiden tuotantokustannusten kattamiseksi. Sen vuoksi unionin tuotannonala palaisi kestävään tilanteeseen, jolloin se voisi tehdä tulevia investointeja erityisesti noudattaakseen ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaatimuksia.

                     (256)

                     Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, unionin tuotannonala kärsii edelleen merkittävästä vahingosta, ja sen taloudellisen tilanteen odotetaan heikkenevän entisestään erityisesti kannattavuuden, investointien tuoton ja kassavirran osalta, mikä uhkaa sen elinkelpoisuutta.

               7.2.2   Käyttäjien sekä etuyhteydettömien tuojien ja kauppiaiden etu

                     (257)

                     Kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä käytetään pääasiassa elintarvikepakkausten, kuten elintarviketölkkien, tuotannossa.

                     (258)

                     Vain yksi käyttäjä, Eviosys, vastasi kyselylomakkeeseen. Se on unionin suurin elintarvikepakkausten tuottaja ja näin ollen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tärkein käyttäjä.

                     (259)

                     Lisäksi kuuden kauppiaan ja käyttäjän konsortio sekä kaksi muuta käyttäjää eivät vastanneet kyselylomakkeeseen, vaan esittivät vahinkoa ja unionin etua koskevia huomautuksia ja vastustivat polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa.

                     (260)

                     Käyttäjät ja kauppiaat esittivät seuraavat perustelut:

                     (261)

                     Ensinnäkin ne väittivät, että unionin tuottajilla on vaikeuksia varmistaa kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen riittävä määrä erityisesti brexitin jälkeen, koska Tata Steel jäi sen vuoksi unionin tuotannonalan ulkopuolelle. Lisäksi ne väittivät, että unionin tuotannonala vie suurimman osan tuotannostaan (noin 50 prosenttia) kolmansiin maihin ja että vientimyynti on kannattavampaa kuin myynti unioniin. Kun asianomaisista maista tulevan tuonnin osuus kokonaistuonnista on puolet, toimenpiteiden käyttöönotto häiritsisi näin ollen unionin käyttäjien toimitusketjua, eivätkä uudet hankintalähteet välttämättä ole luotettavia.

                     (262)

                     Kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden kokonaiskulutus unionissa oli tutkimusajanjaksolla [505 000–591 000] tonnia. Unionin tuotannonalan kokonaiskapasiteetti oli [581 000–680 000] tonnia. Unionin tuotannonalan kokonaistuotanto oli [439 000–513 000] tonnia ja unionin tuotannonalan vientimyynti tutkimusajanjaksolla [98 000–115 000] tonnia, kun taas asianomaisista maista tulevan tuonnin määrä oli [78 000–91 000] tonnia. Nämä luvut osoittavat, että unionin tuotannonalalla on riittävästi tuotantokapasiteettia kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen kokonaiskysynnän kattamiseksi unionissa.

                     (263)

                     Näin ollen unionin käyttäjien väitteet siitä, että kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetusta teräksestä olisi puutetta unionin markkinoilla unionin tuotannonalan riittämättömän kapasiteetin vuoksi, tai että puolet unionin tuotannoista vietäisiin kolmansiin maihin, eivät vaikuttaneet perustelluilta.

                     (264)

                     Toiseksi jotkin käyttäjät väittivät, että tullien käyttöönotto lisäisi niiden tuotantokustannuksia merkittävästi eivätkä ne voisi siirtää tällaista nousua asiakkailleen. Ne väittivät, että hinta on jatkojalostusmarkkinoilla hallitseva tekijä ja että toimenpiteillä olisi siksi vakavia vaikutuksia niiden kilpailuasemaan. Kilpailu sellaisten kolmansissa maissa sijaitsevien käyttäjien kanssa, jotka voisivat hankkia halvempaa kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä, johon ei sovelleta polkumyyntitulleja, vaikuttaisi entisestään unionin käyttäjiin. Lisäksi Eviosys väitti, että elintarvikepakkausten hintojen nousu nostaisi edelleen elintarvikkeiden hintoja ja vaikuttaisi erityisesti pienituloisiin kotitalouksiin, jotka ovat riippuvaisempia säilykeruoasta.

                     (265)

                     Unionin käyttäjät ja kauppiaat hankkivat jo noin 70 prosenttia tarvitsemastaan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetusta teräksestä unionin tuotannonalalta. Asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus unionin markkinoilla oli [14–16] prosenttia tutkimusajanjaksolla, ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinta on hyvin samankaltainen kuin unionin tuotannonalan myyntihinta. Kyselylomakkeen ainoan käyttäjän Eviosysin tietojen perusteella näytti siltä, että se pystyisi kattamaan mahdollisen kustannusten nousun, kun otetaan huomioon sen kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden myynnin nykyinen kannattavuus ja asianomaisista maista tulevan tuonnin osuus sen hankintavalikoimasta. Sen vuoksi väite hylättiin alustavasti.

                     (266)

                     Elintarvikkeiden hintoihin mahdollisesti kohdistuvan vaikutuksen osalta Eviosys ei perustellut väitettään osoittaakseen, että kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden hintojen nousu johtaisi elintarvikkeiden pakkausten hintojen nousuun ja viime kädessä elintarvikkeiden hintojen nousuun tai että tällainen mahdollinen nousu tapahtuisi samassa suhteessa kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen hintojen nousun kanssa. Lisäksi kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettua terästä käytetään ainoastaan tölkkien kansiin, kun taas tölkkien runkoon käytetään kalliimpaa tinapinnoitettua ohutlevyä. Kuten 265 kappaleessa selitetään, käyttäjä pystyy kattamaan toimenpiteiden aiheuttaman mahdollisen kustannusten nousun. Näin ollen pelkkä kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden hintojen mahdollinen nousu ei todennäköisesti vaikuta elintarvikkeiden pakkausten hintoihin, tai ainakin vaikutus on erittäin pieni. Näin ollen komissio hylkäsi alustavasti väitteen.

                     (267)

                     Eviosys ja CISA väittivät myös, että unionin kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen markkinoille on ominaista duopoli, jossa polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto uhkaisi toimitusketjujen loppupään käyttäjien tuotevalikoimaa ja neuvotteluvoimaa, ja viittasivat 195 kappaleessa mainittuun yhteenliittymiä koskevaan komission päätökseen.

                     (268)

                     Kuten 196 kappaleessa selitetään, yhteenliittymiä koskevalla komission arvioinnilla on tältä osin eri tavoitteet. Mainitun päätöksen soveltamisala oli joka tapauksessa paljon kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettuja teräsvalmisteita laajempi, ja se käsitti useita muita terästuotteita, kuten tinapinnoitetun ohutlevyn, ja päätöksessä käytetty analyysi koski tarkastelujaksoa edeltänyttä ajanjaksoa. Sen vuoksi väite hylättiin.

                     (269)

                     Lisäksi kaksi muuta käyttäjää ja CISA viittasivat terästuotteiden, myös kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetusta teräksestä valmistettujen tuotteiden, tuontiin sovellettaviin voimassa oleviin suojatoimenpiteisiin, jotka suojaavat unionin tuotannonalaa jo riittävästi, sekä siihen, että Kiinasta tulevan tuonnin kiintiöitä ei ole käytetty maksimaalisesti. Ne väittivät myös, että Kiinan tuontihinnat olivat vuosina 2020 ja 2021 hyvin samankaltaiset kuin unionin tuottajien hinnat sen jälkeen, kun ne olivat nousseet kuljetuskustannusten nousun ja Kiinan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen vientiä koskevan 13 prosentin ALV-hyvityksen poistamisen jälkeen.

                     (270)

                     Tältä osin suojatoimenpiteiden tarkoituksena ei ole eikä niillä voida suojautua polkumyynnillä tapahtuvalta tuonnilta. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin hinnat nousivat 2,8 prosenttia tutkimusajanjaksolla vuoteen 2020 verrattuna, ne olivat edelleen [7,5–20,7] prosenttia alhaisemmat kuin unionin myyntihinnat unionin markkinoilla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi kuljetuskustannusten nousu ja käyttäjien vaatima 13 prosentin ALV-hyvityksen poistaminen kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen viennistä Kiinassa eivät näytä lopettaneen polkumyyntiä. Näin ollen väitteet hylättiin alustavasti.

                     (271)

                     CISA pyysi komissiota myös tarkastelemaan tutkimusajanjakson jälkeistä kehitystä. CISA toimitti tältä osin 31 päivänä maaliskuuta 2022 huomautuksia tutkimusajanjakson jälkeisestä kehityksestä ja mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksista EU:n jatkojalostusteollisuuteen.

                     (272)

                     Koska huomautukset saatiin huomautusten esittämiselle vireillepanoilmoituksessa asetetun määräajan jälkeen, niitä käsitellään lopullisessa vaiheessa.

               7.2.3   Unionin etua koskevat päätelmät

                     (273)

                     Toimenpiteiden vaikutukset unionin tuottajiin olisivat myönteisiä. Mahdollisia kielteisiä vaikutuksia käyttäjiin ja etuyhteydettömiin tuojiin/kauppiaisiin erityisesti tarjonnan osalta lieventäisivät unionin tuotannonalan käytettävissä oleva vapaa kapasiteetti sekä tuonti muista maista. Terveen kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytysten palauttaminen ilman polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia hyödyttäisi koko markkinoiden tervettä kehitystä ja antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden kattaa kansainvälisten sopimusten mukaisista unionin ja jäsenvaltioiden velvoitteista aiheutuvat kustannukset.

                     (274)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio tuli alustavasti siihen johtopäätökseen, ettei tässä vaiheessa tutkimusta ole pakottavia syitä todeta, ettei olisi unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä asianomaisista maista peräisin olevan kromilla elektrolyyttisesti pinnoitetun teräksen tuonnissa.

               8.   VÄLIAIKAISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

                     (275)

                     Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä, toimenpiteiden tasoa ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella olisi otettava käyttöön väliaikaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei aiheuttaisi enempää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

                     (276)

                     Edellä esitetyn arvioinnin perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit vahvistetaan Baoshan Iron & Steel Co., Ltd:n ja Companhia Siderúrgica Nacionalin osalta vahinkomarginaalin tasolle perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     (277)

                     Handan Jintai Packing Material Co., Ltd:n osalta komissio tutki, riittäisikö polkumyyntimarginaalia alempi tulli poistamaan vahingon. Tutkittuaan tarkasteltavana olevan tuotteen raaka-aineisiin liittyviä perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdassa tarkoitettuja vääristymiä eli vääristymiä muiden muassa kuumavalssattuja keloja koskevien arvonlisäveron palautuksen poistojen muodossa, komissio päätteli, että olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 b kohdassa tarkoitetulla tavalla unionin edun mukaista vahvistaa tullin määrä polkumyyntimarginaalin tasolle, sillä polkumyyntimarginaalia alhaisempi tulli ei riittäisi korjaamaan unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa.

                     (278)

                     Muiden yhteistyössä toimineiden otokseen kuulumattomien kiinalaisten yritysten väliaikainen tulli perustuu näille kahdelle otokseen valitulle yritykselle edellä mainituilla tavalla vahvistettuun painotettuun keskimääräiseen vahinkomarginaaliin, joka on alhaisempi kuin kahden otokseen valitun kiinalaisen yrityksen painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit.

                     (279)

                     Koska kiinalaisten tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen ja koska Jintain tullin taso perustui perusasetuksen 7 artiklan 2 a kohdan mukaisesti todettuun polkumyyntimarginaaliin, koko maata koskevan tullin taso perustui niiden tuotelajien korkeimpiin polkumyyntimarginaaleihin, joita Jintai myi edustavina määrinä. Komission ei ollut tarpeen laskea viitehinnan alittavuuden marginaalia tai vahinkomarginaaleja yhteistyöstä kieltäytyneiden yritysten osalta, koska 7 artiklan 2 a kohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintyminen oli todettu.

                     (280)

                     Brasiliassa yhteistyössä toimimisen aste oli korkeaa, joten jäännöstulli asetetaan samalle tasolle kuin Companhia Siderúrgica Nacionaliin sovellettava tulli.

                     (281)

                     Yksityiskohtaiset tiedot esitetään jäljempänä olevassa taulukossa. Edellä esitetyn perusteella väliaikaiset polkumyyntitullit (ks. viimeinen sarake) – ilmaistuina CIF-hintana unionin rajalla tullaamattomana – ovat seuraavat:

                                 Maa

                                 Yritys

                                 Väliaikainen polkumyyntimarginaali

                                 Väliaikainen vahinkomarginaali

                                 Väliaikainen polkumyyntitulli

                                 Kiinan kansantasavalta

                                 Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

                                 43,3  %

                                 33,2  %

                                 33,2  %

                                 Handan Jintai Packing Material Co., Ltd.

                                 53,9  %

                                 53,9  %

                                 53,9  %

                                 Muut yhteistyössä toimineet yritykset

                                 45,1  %

                                 36,7  %

                                 36,7  %

                                 Kaikki muut yritykset

                                 77,9  %

                                 77,9  %

                                 77,9  %

                                 Brasilia

                                 Companhia Siderúrgica Nacional

                                 66,8  %

                                 52,0  %

                                 52,0  %

                                 Kaikki muut yritykset

                                 66,8  %

                                 52,0  %

                                 52,0  %

                     (282)

                     Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tutkimuksen aikaista tilannetta. Kyseisiä tulleja voidaan soveltaa yksinomaan nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

                     (283)

                     Polkumyyntitullien moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa polkumyyntitullia olisi sovellettava sekä tässä tutkimuksessa yhteistyöstä kieltäytyneisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin että tuottajiin, jotka eivät vieneet tuotteita unioniin tutkimusajanjakson aikana.

                     (284)

                     Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

                     (285)

                     Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

                     (286)

                     Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, olisiko yksilölliset tullit syytä poistaa ja olisiko niiden sijasta otettava käyttöön koko maata koskeva tulli.

               9.   ALUSTAVAN VAIHEEN TIEDOT

                     (287)

                     Komissio ilmoitti perusasetuksen 19 a artiklan mukaisesti 25 päivänä huhtikuuta 2022 asianomaisille osapuolille väliaikaisten tullien suunnitellusta käyttöönotosta. Nämä tiedot asetettiin myös yleisön saataville kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla. Asianomaisille osapuolille annettiin kolme työpäivää aikaa esittää huomautuksia erityisesti niille ilmoitettujen laskelmien tarkkuudesta. Saatujen huomautusten perusteella komissio teki laskelmiin tarvittavat korjaukset.

               10.   LOPPUSÄÄNNÖKSET

                     (288)

                     Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi komissio kehottaa asianomaisia osapuolia esittämään kirjallisia huomautuksia ja/tai pyytämään kuulemista komission kanssa vahvistetussa määräajassa. Asianomaiset osapuolet voivat myös pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

                     (289)

                     Väliaikaisten tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia, ja niitä voidaan muuttaa tutkimuksen lopullisessa vaiheessa,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla

               1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta ja Brasiliasta peräisin olevien, tällä hetkellä CN-koodeihin 7210 50 00 ja 7212 50 20 kuuluvien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen, kromioksideilla tai kromilla ja kromioksideilla pinnoitettujen levyvalmisteiden eli kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden tuonnissa.

               2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava väliaikainen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

                           Maa

                           Yritys

                           Väliaikainen polkumyyntitulli

                           Taric-lisäkoodi

                           Kiinan kansantasavalta

                           Baoshan Iron & Steel Co., Ltd

                           33,2  %

                           C039

                           Handan Jintai Packing Material Co., Ltd.

                           53,9  %

                           C862

                           Muut yhteistyössä toimineet yritykset:
                           GDH Zhongyue (Zhongshan) Tinplate Industry Co., Ltd.
                           Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd.

                           36,7  %

                           C137

                           Kaikki muut yritykset

                           77,9  %

                           C999

                           Brasilia

                           Companhia Siderúrgica Nacional

                           52,0  %

                           C212

                           Kaikki muut yritykset

                           52,0  %

                           C999

               3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkasteltavana oleva tuote), (määrä), on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), [asianomainen maa]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

               4.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen unionissa edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuustalletuksen antamista.

               5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

            2 artikla

               1.   Asianomaisten osapuolten on toimitettava tätä asetusta koskevat kirjalliset huomautuksensa 15 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

               2.   Asianomaiset osapuolet, jotka haluavat pyytää kuulemista komission kanssa, on tehtävä sitä koskeva pyyntö 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä.

               3.   Asianomaisten osapuolten, jotka haluavat pyytää kuulemista kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa, on pyydettävä sitä 5 kalenteripäivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Kuulemisesta vastaava neuvonantaja tutkii tämän määräajan jälkeen jätetyt pyynnöt ja voi tarvittaessa päättää tällaisten pyyntöjen hyväksymisestä.

            3 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Edellä olevaa 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 2022.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta ja Brasiliasta peräisin olevien kromilla elektrolyyttisesti pinnoitettujen teräsvalmisteiden tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn vireillepanosta (EUVL C 387, 24.9.2021, s. 2).

            (3)  Saatavilla osoitteessa https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2549.

            (4)  EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6.

            (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/191, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa; Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2239, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien voimalaitoskoon teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa; Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella sekä komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa.

            (6)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 206–208 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 135 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 149–150 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 158–159 kappale.

            (7)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 192 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 58–61 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 115–118 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 122–127 kappale.

            (8)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 193–194 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 62–66 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 119–122 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 128–132 kappale: Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Ainakin vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja että Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös valssilangan tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

            (9)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 195–201 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 123–129 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 133–138 kappale.

            (10)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 202 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 75 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 130–133 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 139–142 kappale.

            (11)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 203 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 76 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134–135 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143–144 kappale.

            (12)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 203 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 76 kappale, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 136–145 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 145–154 kappale.

            (13)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17).

            (14)  Baowu, ”Company profile”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (15)  Ks. 202041312652.pdf (sohu.com), (sivustolla käyty viimeksi 7.4.2022).

            (16)  Raportti, 14 luku, s. 358: Tuotannon osalta 51 prosenttia yksityisiä ja 49 prosenttia valtion omistuksessa olevia yrityksiä ja kapasiteetin osalta 44 prosenttia valtion omistuksessa olevia ja 56 prosenttia yksityisiä yrityksiä.

            (17)  Saatavilla osoitteessa:
         www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021);
         https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021) ja
         www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (18)  Saatavilla osoitteessa http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021) ja http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (19)  Tällainen oli esimerkiksi yksityisen Rizhao-yrityksen ja valtion omistuksessa olevan Shandong Iron and Steel -yrityksen yhteenliittymä vuonna 2009. Ks. Beijing steel report, s. 58, ja China Baowu Steel Groupin yrityksessä Magang Steel kesäkuussa 2019 hankkima määräysvalta, ks. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (20)  TISCO, ”Company profile”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020).

            (21)  Ks. konsernin internet-sivusto: http://www.baowugroup.com/about/board_of_directors (sivustolla käyty 28.3.2022).

            (22)  Ks. yrityksen internet-sivusto: https://www.baosteel.com/about/manager (sivustolla käyty 28.3.2022).

            (23)  http://www.baowugroup.com/party_building/overview

            (24)  Ks. edellinen alaviite.

            (25)  Ks. Baosteelin yhtiöjärjestys, 133.4 artikla:
         http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2021-01-08/600019_20210108_8.pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (26)  Maaraportti, III osa, 14 luku, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

            (27)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

            (28)  Maaraportti, 14 luku, s. 347.

            (29)  Kiinan kansantasavallan talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), saatavilla osoitteessa
         https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020).

            (30)  Maaportti, 14 luku, s. 349.

            (31)  Maaraportti, 14 luku, s. 352.

            (32)  Teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2019 versio), hyväksytty 27 päivänä elokuuta 2019 annetulla Kiinan kansantasavallan kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission asetuksella nro 29http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, sivustolla käyty viimeksi 11.4.2022.

            (33)  Maaraportti, 14 luku, s. 375 ja 376.

            (34)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

            (35)  Täydellinen luettelo on saatavilla seuraavassa osoitteessa:
         https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fkjt.hebei.gov.cn%2Fwww%2Fxwzx15%2Ftzgg35%2Fsttz15%2F227382%2F2020102009523655218.doc&wdOrigin=BROWSELINK

            (36)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

            (37)  https://ilostat.ilo.org/

            (38)  http://www.edp.com.br/distribuicao-es/saiba-mais/informativos/tarifas-aplicadas-a-clientes-atendidos-em-alta-e-media-tensao-(grupo-a)

            (39)  https://www.comgas.com.br/tarifas/historico-de-tarifas/

            (40)  http://site.sabesp.com.br/site/interna/Default.aspx?secaoId=183

            (41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan kyseisten maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja tällaisesta tuonnista oli joka tapauksessa hyvin vähän tietoja.

            (42)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/58, annettu 14 päivänä tammikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Japanista, Korean tasavallasta, Venäjän federaatiosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien piiseosteisesta sähköteknisestä teräksestä valmistettujen raesuunnattujen levyvalmisteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 10, 17.2022, s. 17).

            (43)  https://ilostat.ilo.org/

            (44)  Saatavilla osoitteessa https://establishbrazil.com/articles/whats-real-cost-employee (sivustolla käyty viimeksi 8.4.2022).

            (45)  https://www.csn.com.br/wp-content/uploads/sites/452/2021/07/Relato-Integrado-2020-EN.pdf

            (46)  Komission päätös asiassa M.8713 – Tata steel/ThyssenKrupp/JV, 11.6.2019, 384, 388 ja 390 kappale.

            (47)  Pariisin sopimus on ilmastonmuutosta koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimukseen kuuluva sopimus.

            (48)  Polkumyynnin vastainen valitus, 12.8.2021, 32 kohta.