title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/34, annettu 28 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/92/EU mukaisista maksuja koskevan tietoasiakirjan ja sen yhteisen tunnuksen standardoituun esitystapaan sovellettavista teknisistä täytäntöönpanostandardeista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
                  11.1.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 6/37

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/34,
      annettu 28 päivänä syyskuuta 2017,
      Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/92/EU mukaisista maksuja koskevan tietoasiakirjan ja sen yhteisen tunnuksen standardoituun esitystapaan sovellettavista teknisistä täytäntöönpanostandardeista
      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon maksutileihin liittyvien maksujen vertailukelpoisuudesta, maksutilien siirtämisestä ja mahdollisuudesta käyttää perusmaksutilejä 23 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/92/EU (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 6 kohdan kolmannen alakohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Direktiivissä 2014/92/EU edellytetään jäsenvaltioiden varmistavan, että maksupalveluntarjoajat antavat kuluttajalle paperilla tai muulla pysyvällä välineellä maksuja koskevan tietoasiakirjan, joka sisältää maksutiliin liittyvien edustavimpien palvelujen lopullisessa luettelossa olevat standardoidut termit ja, jos tällaiset palvelut ovat maksupalveluntarjoajan tarjoamia, kutakin palvelua vastaavat maksut. Jäsenvaltioiden on julkaistava lopulliset luettelot, joihin sisällytetään komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/32 (2) vahvistettu unionin standardoitu terminologia.

                  (2)

                  Sen varmistamiseksi, että maksuja koskevalla tietoasiakirjalla saavutetaan direktiivin 2014/92/EU tavoitteet ja että samalla annetaan kuluttajalle kaikki tarpeelliset tiedot tavalla, joka parantaa vertailtavuutta ja avoimuutta, maksupalveluntarjoajien käytössä olisi oltava maksuja koskevaa tietoasiakirjaa varten standardoitu malli ja selkeät ohjeet maksuja koskevan tietoasiakirjan täyttämisestä.

                  (3)

                  Koska maksuja koskevan tietoasiakirjan tarkoituksena on antaa kuluttajalle tietoa ennen maksutiliä koskevan sopimuksen tekemistä, jotta tämä voi verrata maksutilitarjouksia, maksupalveluntarjoajan olisi käytettävä standardoitua mallia yhden maksuja koskevan tietoasiakirjan tuottamiseksi kustakin kuluttajalle tarjotusta maksutilistä.

                  (4)

                  Jotta kuluttaja voi valita tarpeisiinsa parhaiten sopivan tilitarjouksen samalla, kun taataan korkea standardointitaso, olisi oltava mahdollista esittää asianmukainen pakettien yhdistelmä, ja sen vuoksi maksupalveluntarjoajan olisi voitava tuottaa kyseisen maksutilin osalta useampi kuin yksi maksuja koskeva tietoasiakirja, edellyttäen, että kuhunkin asiakirjaan sisältyy vähintään yksi paketti.

                  (5)

                  Jotta kuluttajan olisi helpompi ymmärtää eri tyyppisten pakettien sisältöä ja niihin liittyviä maksuja, paketit olisi lueteltava maksuja koskevassa tietoasiakirjassa erikseen.

                  (6)

                  Jos palvelut, jotka ylittävät paketin kattaman määrän, eivät sisälly lopulliseen kansalliseen luetteloon edustavimmista palveluista eikä niitä sen vuoksi merkitä maksuja koskevaan tietoasiakirjaan, ne olisi esitettävä erillisessä taulukossa, eikä niitä pitäisi yhdistää tietoihin pakettien sisällöstä, jotta kuluttajille annetaan selkeä yleiskuva paketista.

                  (7)

                  Koska kunkin kuluttajalle annetun maksuja koskevan tietoasiakirjan sisältö riippuu yksittäisen maksupalveluntarjoajan palvelutarjonnasta ja kunkin jäsenvaltion lopullisesta maksutiliin liittyvien edustavimpien palvelujen luettelosta, sisämarkkinoilla tarjottavan maksutilin vertailukelpoisuuden varmistamiseksi maksuja koskevan tietoasiakirjan mallissa olisi esitettävä tietyt otsakkeet, joiden yhteyteen eri palvelut olisi ryhmiteltävä.

                  (8)

                  Maksuja koskevan tietoasiakirjan malliin olisi sisällyttävä erillinen taulukko niiden maksupalveluntarjoajien käytettäväksi, joiden edellytetään toimittavan myös kokonaiskustannusindikaattorin.

                  (9)

                  Tämä asetus perustuu teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksiin, jotka Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen, jäljempänä ’EPV’) on toimittanut komissiolle.

                  (10)

                  EPV on järjestänyt avoimet julkiset kuulemiset niistä teknisten täytäntöönpanostandardien luonnoksista, joihin tämä asetus perustuu, analysoinut niihin mahdollisesti liittyviä kustannuksia ja hyötyjä sekä pyytänyt lausunnon Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1093/2010 (3) 37 artiklan mukaisesti perustetulta pankkialan osallisryhmältä,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      Maksuja koskevan tietoasiakirjan ja sen yhteisen tunnuksen malli
      1.   Maksupalveluntarjoajan on käytettävä liitteessä vahvistettua mallia ja täytettävä se 2–13 artiklassa esitetyllä tavalla.
      2.   Maksuja koskevan tietoasiakirjaa täyttäessään maksupalveluntarjoaja ei saa tehdä malliin muita kuin tässä asetuksessa säädettyjä muutoksia. Maksupalveluntarjoajan on noudatettava erityisesti mallissa vahvistettua tietojen, otsakkeiden ja alaotsakkeiden järjestystä. Maksuja koskevan tietoasiakirjan on täytettävä seuraavat vaatimukset:

                  a)

                  se on esitettävä pystyasennossa olevan A4-sivun muodossa;

                  b)

                  sen ensimmäisen sivun ylälaidassa on oltava otsake ”Maksuja koskeva tietoasiakirja” keskitettynä ja sijoitettuna asiakirjan vasemmassa yläkulmassa olevan maksupalveluntarjoajan tunnuksen ja oikeassa yläkulmassa olevan yhteisen tunnuksen väliin;

                  c)

                  siinä on oltava yhteinen tunnus, jonka on oltava kooltaan 2,5 cm × 2,5 cm ja joka on esitettävä liitteessä säädetyn mallin mukaisesti;

                  d)

                  siinä on käytettävä kirjasinlajia Arial tai muuta sitä vastaavaa kirjasinlajia ja kirjasinkokoa 11, lukuun ottamatta otsaketta ”Maksuja koskeva tietoasiakirja”, jossa käytetään kirjasinkokoa 16 lihavoituna; otsakkeissa on käytettävä kirjasinkokoa 14 lihavoituna ja alaotsakkeissa kirjasinkokoa 12 lihavoituna, jollei kirjasinkoon suurentamista tai pistekirjoituksen käyttöä näkövammaisille joko edellytetä kansallisessa lainsäädännössä tai siitä ole sovittu kuluttajan ja maksupalveluntarjoajan välillä;

                  e)

                  se on tuotettava mustavalkoisena, lukuun ottamatta maksupalveluntarjoajan tunnusta ja yhteistä tunnusta, jotka voidaan esittää värillisinä, kuten 2 artiklassa säädetään;

                  f)

                  sen otsakkeissa on käytettävä puolitummaa harmaata väriä, jonka viitenumero RGB-värijärjestelmässä on 166,166,166, ja alaotsakkeissa vaaleanharmaata väriä, jonka viitenumero RGB-värijärjestelmässä on 191,191,191;

                  g)

                  sen sivut on numeroitava.

            3.   Maksupalveluntarjoajan on toimitettava erillinen maksuja koskeva tietoasiakirja kustakin kuluttajille tarjoamastaan maksutilistä.
      4.   Sen estämättä, mitä direktiivin 2014/92/EU IV luvussa säädetään perusmaksutilin tarjoamisesta, jos maksupalveluntarjoaja tarjoaa kuluttajille ainoastaan yhtä maksutiliä, joka voidaan yhdistää direktiivin 2014/92/EU 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin erilaisiin palvelupaketteihin, maksupalveluntarjoaja voi tuottaa kyseisen tilin osalta useamman kuin yhden maksuja koskevan tietoasiakirjan, edellyttäen, että kukin maksuja koskeva tietoasiakirja sisältää ainakin yhden paketin.
      2 artikla
      Yhteinen tunnus ja palveluntarjoajan tunnus
      1.   Jos yhteinen tunnus esitetään värillisenä, sen taustavärin on vastattava väriä, jonka viitenumero RGB-värijärjestelmässä on 0/51/153 (heksadesimaaliarvo: 003399), ja tunnuksen värin on vastattava väriä, jonka viitenumero RGB-värijärjestelmässä on 255/204/0 (heksadesimaaliarvo: FFCC00).
      2.   Maksupalveluntarjoajan tunnuksen koon on vastattava yhteisen tunnuksen kokoa.
      3.   Tunnus voidaan esittää värillisenä ainoastaan, jos myös yhteinen tunnus on värillinen. Jos yhteinen tunnus painetaan mustavalkoisena, sen on oltava selvästi luettavissa.
      3 artikla
      Tilin tarjoajan nimi
      Tilin tarjoavan maksupalveluntarjoajan nimi on merkittävä lihavoituna ja vasemmalle tasattuna.
      4 artikla
      Tilin nimi
      Tilin nimi on merkittävä tilin tarjoajan nimen alle lihavoituna ja vasemmalle tasattuna.
      5 artikla
      Päivämäärä
      Päivä, jona maksupalveluntarjoaja viimeksi päivitti maksuja koskevan tietoasiakirjan, on ilmoitettava tilin nimen alla 1 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetyllä kirjasinlajilla, vasemmalle tasattuna.
      6 artikla
      Johdanto-osa
      1.   Mallissa esitetyn johdanto-osan teksti on toistettava maksuja koskevassa tietoasiakirjassa käyttäen riviväliä 1,15 ja välistyksenä 0 pt ennen tekstiä ja 10 pt tekstin jälkeen.
      2.   Maksupalveluntarjoajan on korvattava hakasulkeissa olevat kohdat asiaankuuluvien sopimuksen tekoa edeltävien asiakirjojen ja sopimusasiakirjojen nimillä.
      7 artikla
      Palveluja ja maksuja koskeva taulukko
      1.   Jos maksupalveluntarjoaja tarjoaa palveluja, jotka sisältyvät direktiivin 2014/92/EU 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun maksutiliin liittyvien edustavimpien palvelujen lopulliseen kansalliseen luetteloon, sen on esitettävä luettelo näistä palveluista ja niitä vastaavista maksuista palveluja ja maksuja koskevassa taulukossa seuraavasti:

                  a)

                  palvelut on merkittävä sarakkeeseen ”Palvelu” vasemmalle tasattuna ja lihavoituna;

                  b)

                  kukin palvelu on mainittava ainoastaan kerran ja merkittävä asianomaisen taulukossa olevan alaotsakkeen alle; esimerkiksi tilin tarjoaminen tai ylläpito on merkittävä alaotsakkeen ”Yleiset tilipalvelut” alle;

                  c)

                  palveluja vastaavat maksut on merkittävä sarakkeeseen ”Maksu” oikealle tasattuna;

                  d)

                  jos maksua ei veloiteta käytön perusteella vaan säännöllisin väliajoin, veloitustiheys on merkittävä sarakkeeseen ”Maksu” vasemmalle tasattuna, ja sen jälkeen tätä jaksoa vastaava maksu oikealle tasattuna; vuotuinen kokonaismaksu on ilmoitettava välittömästi veloitustiheyden alla olevalla rivillä lihavoituna, vasemmalle tasattuna ja käyttäen sanamuotoa ”Vuotuinen kokonaismaksu”, asianomainen maksu oikealle tasattuna;

                  e)

                  rivivälin on oltava 1 ja välistyksen 0 pt ennen kutakin palvelua ja 0 pt kunkin palvelun jälkeen.

            2.   Jos mikään maksupalveluntarjoajan tarjoamista alaotsaketta vastaavista palveluista ei sisälly maksutiliin liittyvien edustavimpien palvelujen lopulliseen kansalliseen luetteloon, on poistettava koko kyseiseen alaotsakkeeseen liittyvä rivi sekä itse alaotsake.
      3.   Jos maksupalveluntarjoaja ei tarjoa yhtä tai useampaa palvelua, jotka sisältyvät direktiivin 2014/92/EU 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun edustavimpien palvelujen lopulliseen kansalliseen luetteloon, tai jos palvelua ei ole saatavilla tilin yhteydessä, on käytettävä ilmaisua ”palvelu ei saatavilla”.
      4.   Jos veloitetaan erillisiä maksuja yhdellä tai useammalla jäljempänä mainituista tavoista, maksupalveluntarjoajan on annettava kyseistä palvelua koskevassa sarakkeessa ”Maksu” erillisellä rivillä kuvaus kustakin maksullisesta tapauksesta, kanavasta tai ehdosta, jäljempänä ’maksutyypit’:

                  a)

                  saman palvelun tarjoamisesta veloitetaan erilaisia maksuja, kuten palvelun avausmaksu ja myöhemmät saman palvelun suorittamisesta veloitettavat maksut;

                  b)

                  samaa palvelua pyydetään, käytetään tai tarjotaan eri kanavien kautta, kuten puhelimitse, konttorissa tai verkossa;

                  c)

                  maksu riippuu siitä, täyttyykö saman palvelun osalta tietty edellytys, kuten tilisiirtojen tai käteisnostojen vähimmäis- tai enimmäismäärä.

            Kuvauksen on oltava vasemmalle tasattu ja maksun oikealle tasattu.
      5.   Jos maksut riippuvat useiden erityyppisten maksujen yhdistelmästä, kuten maksut, jotka eroavat toisistaan tarjontakanavan perusteella ja jotka eritellään edelleen sen mukaan, täyttyykö kynnysmäärä, maksupalveluntarjoajan on 4 kohdassa edellytettyjen tietojen lisäksi esitettävä kunkin maksun lisätyypin kuvaus oikealle tasattuna.
      8 artikla
      Alaotsakkeen ”Yleiset tilipalvelut” alla mainittujen maksujen osana veloitettavien palvelupakettien esittäminen
      1.   Jos maksutiliin liittyvästä palvelupaketista veloitetaan osana alaotsakkeeseen ”Yleiset tilipalvelut” kuuluvia maksuja, kaikki pakettiin sisältyvät palvelut, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne direktiivin 2014/92/EU 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun maksutiliin liittyvien edustavimpien palvelujen lopulliseen kansalliseen luetteloon, on mainittava taulukon yleisiä tilipalveluja koskevassa osassa palvelupaketteja koskevalla rivillä.
      2.   Maksupalveluntarjoajan on annettava tiedot palvelupaketin kattaman määrän ylittävistä palveluista veloitettavasta lisämaksusta 10 artiklan mukaisesti.
      3.   Jos palvelupakettiin kuuluvien palvelujen määrää ei ole rajoitettu, maksupalveluntarjoajan on poistettava viimeisellä rivillä oleva ilmoitus ”Nämä määrät ylittävistä palveluista on veloitettu erikseen”.
      4.   Jos tilin yhteydessä ei tarjota palvelupaketteja tai jos palvelupaketista veloitetaan erillään yleisistä tilipalveluista veloitettavista maksuista, koko palvelupaketteja koskeva rivi on poistettava.
      9 artikla
      Alaotsakkeen ”Yleiset tilipalvelut” alla mainituista maksuista erillään veloitettavien palvelupakettien esittäminen
      1.   Jos maksupalveluntarjoaja tarjoaa maksutiliin liittyvän palvelupaketin yhdessä tilin kanssa ja paketista veloitetaan erillään alaotsakkeen ”Yleiset tilipalvelut” alaisuuteen kuuluvista palvelujen ja maksujen taulukossa tarkoitetuista maksuista, maksupalveluntarjoajan on ilmoitettava palvelupaketteja koskevassa taulukossa seuraavat tiedot:

                  a)

                  kaikki pakettiin sisältyvät palvelut, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne direktiivin 2014/92/EU 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuun maksutiliin liittyvien edustavimpien palvelujen lopulliseen kansalliseen luetteloon;

                  b)

                  pakettimaksun kattaman kunkin palvelun määrä, joka voi olla lukumäärä tai maininta siitä, ettei palvelujen määrää ole rajoitettu;

                  c)

                  pakettimaksu sarakkeessa ”Maksu” oikealle tasattuna.

            2.   Jos paketista veloitetaan säännöllisin väliajoin, veloitustiheys on merkittävä sarakkeeseen ”Maksu” vasemmalle tasattuna, ja vuotuinen kokonaismaksu on merkittävä välittömästi veloitustiheyden alla olevalle riville lihavoituna käyttäen sanamuotoa ”Vuotuinen kokonaismaksu”.
      3.   Maksupalveluntarjoajan on annettava tiedot palvelupaketin kattaman määrän ylittävistä palveluista veloitettavasta lisämaksusta 10 artiklan mukaisesti.
      4.   Jos pakettiin kuuluvien palvelujen määrää ei ole rajoitettu, maksupalveluntarjoajan on poistettava taulukon lopussa oleva ilmoitus ”Nämä määrät ylittävistä palveluista on veloitettu erikseen”.
      5.   Jos maksuja koskevaan tietoasiakirjaan sisältyy useampi kuin yksi 1 kohdan soveltamisalaan kuuluva paketti, maksupalveluntarjoajan on annettava tämän artiklan mukaiset tiedot kustakin paketista erillisessä taulukossa, ja ilmoitettava tarvittaessa palvelupaketin markkinointinimi.
      6.   Jos tilin yhteydessä ei tarjota palvelupaketteja tai jos palvelupaketista veloitetaan osana yleisistä tilipalveluista veloitettavia maksuja, maksupalveluntarjoajan on poistettava koko taulukko.
      10 artikla
      Maksutiliin liittyvien palvelupakettien kattaman määrän ylittävistä palveluista veloitettavia lisämaksuja koskeva taulukko
      1.   Maksupalveluntarjoajan on merkittävä tähän taulukkoon tiedot 8 ja 9 artiklassa tarkoitetun paketin kattaman määrän ylittävistä palveluista veloitettavista lisämaksuista, jos näitä tietoja ei ole sisällytetty palveluja ja maksuja koskevaan taulukkoon tai jos vastaava maksu palvelusta eroaa taulukossa esitetystä.
      2.   Jos maksupalveluntarjoaja tarjoaa useaa pakettia ja 1 kohdassa tarkoitetut lisämaksut eroavat toisistaan paketista riippuen, maksupalveluntarjoajan on lueteltava eri maksut kunkin paketin osalta erikseen ja käytettävä tarvittaessa paketin markkinointinimeä.
      3.   Taulukkoa täyttäessään maksupalveluntarjoajan on noudatettava soveltuvin osin tässä asetuksessa vahvistettua esitysmuotoa ja rakennetta.
      4.   Jos maksuja koskevaan tietoasiakirjaan ei sisälly tietoja palvelupaketeista, maksupalveluntarjoajan on poistettava 1 kohdassa tarkoitettu taulukko.
      11 artikla
      Kokonaiskustannusindikaattori
      1.   Maksupalveluntarjoajan on esitettävä erillisessä taulukossa kokonaiskustannusindikaattori, josta ilmenee yhteenveto maksutilin vuosittaisista kokonaiskustannuksista, jos tätä edellytetään kansallisissa säännöksissä.
      2.   Jos kansallisissa säännöksissä ei edellytetä maksupalveluntarjoajan esittävän kokonaiskustannusindikaattoria, maksupalveluntarjoajan on poistettava kokonaiskustannusindikaattoria koskeva taulukko.
      12 artikla
      Markkinointinimet
      Jos käytössä on markkinointinimi, se on ilmoitettava välittömästi palvelun nimen jälkeen käyttäen 1 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyä kirjasinlajia ja hakasulkeissa.
      13 artikla
      Sähköisten viestintätapojen käyttö
      1.   Jos maksuja koskeva tietoasiakirja toimitetaan sähköisesti ja edellyttäen, että kuluttajalle annetaan samaan aikaan liitteessä vahvistetun mallin mukainen ja 2–12 artiklan mukaisesti täytetty jäljennös maksuja koskevasta tietoasiakirjasta, maksupalveluntarjoaja voi muuttaa mallia, mutta ainoastaan seuraavilla tavoilla:

                  a)

                  poiketen siitä, mitä 1 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetään, kirjasinkokoa voidaan suurentaa, kunhan säilytetään 1 artiklan 2 kohdassa säädetyt kokojen väliset suhteet;

                  b)

                  jos useiden taulukoiden ja sarakkeiden käyttäminen tekee sähköisten välineiden mittasuhteiden vuoksi maksuja koskevan tietoasiakirjan lukemisesta hankalaa, voidaan käyttää yhtä ainoaa saraketta tai taulukkoa, kunhan säilytetään tietojen, otsakkeiden ja alaotsakkeiden järjestys ennallaan;

                  c)

                  voidaan käyttää sähköisiä välineitä, kuten kerrostamista ja ponnahdusikkunoita, kunhan maksuja koskevan tietoasiakirjan otsake, yhteinen tunnus, johdanto-osa, otsakkeet ja alaotsakkeet ovat näkyvästi esillä ja tietojen järjestys säilytetään.

            2.   Edellä olevassa 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu sähköisten välineiden käyttö ei saa aiheuttaa häiriötä siten, että se vie kuluttajan huomiota pois maksuja koskevan tietoasiakirjan tiedoista. Kerrostamisen ja ponnahdusikkunoiden välityksellä voidaan antaa ainoastaan tässä asetuksessa tarkoitettuja tietoja.
      14 artikla
      Voimaantulo
      Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 28 päivänä syyskuuta 2017.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 214.

         (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/32, annettu 28 päivänä syyskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/92/EU täydentämisestä maksutiliin liittyviä edustavimpia palveluja käsittelevää unionin standardoitua terminologiaa koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla (katso tämän virallisen lehden sivu 3).

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1093/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/78/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 12).

         LIITE

            Maksuja koskevan tietoasiakirjan malli

         Teksti kuva

            Maksuja koskeva tietoasiakirja
            Tilin tarjoajan nimi:
            Tilin nimi:
            Päivämäärä:
            ·
            Tässä asiakirjassa annetaan tietoja maksutiliin liittyvien pääasiallisten palvelujen käytöstä veloitettavista maksuista. Se helpottaa näiden maksujen vertaamista muiden tilien maksuihin.
            ·
            Maksuja voidaan veloittaa myös muista tiliin liittyvistä palveluista, joita ei mainita tässä luettelossa. Kattavat tiedot ovat saatavilla [ilmoitetaan sopimuksen tekoa edeltävien ja sopimusasiakirjojen nimet].
            ·
            Tässä asiakirjassa käytettyjä termejä koskeva sanasto on saatavilla maksutta.
            Palvelu
            Maksu
            Yleiset tilipalvelut
            [pääasiallinen palvelu] [markkinointinimi]
            Sisältää palvelupaketin, joka koostuu seuraavista:
            Nämä määrät ylittävistä palveluista veloitetaan erikseen.
            Maksut (lukuun ottamatta kortteja)
            Kortit ja käteinen
            Tilinylitykset ja niihin liittyvät palvelut
            Muut palvelut

         Teksti kuva

            Palvelupaketti
            Maksu
            [markkinointinimi]
            Nämä määrät ylittävistä palveluista veloitetaan erikseen.
            Tiedot lisäpalveluista
            Palvelupaketin kattaman palvelujen määrän ylittävistä palveluista veloitettavia maksuja koskevat tiedot (ei sisällä edellä lueteltuja maksuja)
            Palvelu
            Maksu
            [markkinointinimi]
            Kokonaiskustannusindikaattori


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/50, annettu 11 päivänä tammikuuta 2018, tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 280. kerran

text:
               12.1.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 7/35

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/50,
   annettu 11 päivänä tammikuuta 2018,
   tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 280. kerran
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon tiettyihin ISIL- (Daesh-) ja al-Qaida-järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja 7 a artiklan 5 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

               (2)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 26 päivänä joulukuuta 2017 poistaa yhden kohdan niiden henkilöiden, ryhmien ja yhteisöjen luettelosta, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, ja muuttaa yhtä kohtaa luettelossa. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitettä I olisi muutettava,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 11 päivänä tammikuuta 2018.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

            Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

      (1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

      LIITE
      Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I seuraavasti:

                  (1)

                  Poistetaan kohta: ”Zayn Al-Abidin Muhammad Hussein (alias a) Abu Zubaida, b) Abd Al-Hadi Al-Wahab, c) Zain Al-Abidin Muhammad Husain, d) Zayn Al-Abidin Muhammad Husayn, e) Zeinulabideen Muhammed Husein Abu Zubeidah, f) Abu Zubaydah, g) Tariq Hani). Syntynyt 12.3.1971 Riadissa, Saudi-Arabiassa. Palestiinan kansalainen. Lisätietoja: a) Osama Bin Ladenin läheinen avustaja ja osallistuu terroristien matkojen järjestämiseen, b) pidätettynä Amerikan yhdysvalloissa heinäkuusta 2007. 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 25.1.2001” luonnollisten henkilöiden luettelosta.

                  (2)

                  Luonnollisten henkilöiden luettelossa oleva kohta:”Seifallah Ben Hassine (alias a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh). Syntynyt 8.11.1965 Tunisissa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.9.2014.” korvataan seuraavasti:
                  ”Seifallah Ben Omar Ben Mohamed Ben Hassine (alias a) Seif Allah ben Hocine; b) Saifallah ben Hassine; c) Sayf Allah 'Umar bin Hassayn; d) Sayf Allah bin Hussayn; e) Abu Iyyadh al-Tunisi; f) Abou Iyadh el-Tounsi; g) Abu Ayyad al-Tunisi; h) Abou Aayadh; i) Abou Iyadh; j) Seifallah ben Amor ben Hassine). Osoite: a) 60 Rue de la Libye, Hammam Lif, Ben Arous, Tunisia; b) Libya (mahdollinen oleskelupaikka heinäkuussa 2017). Syntynyt 8.11.1965 Tunisissa, Tunisiassa. Tunisian kansalainen. Passin numero: 16.11.1989 myönnetty Tunisian passi nro G557170. Henkilötunnus: Hammam Lifissä 3.5.2011 myönnetty Tunisian kansallinen henkilökortti 05054425. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 23.9.2014.”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/48, annettu 11 päivänä tammikuuta 2018, nimityksen kirjaamisesta aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin (Suikerstroop (APT))

text:
                  12.1.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 7/23

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/48,
      annettu 11 päivänä tammikuuta 2018,
      nimityksen kirjaamisesta aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin (Suikerstroop (APT))
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 3 kohdan b alakohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Alankomaiden hakemus nimityksen ”Suikerstroop” rekisteröimiseksi aitona perinteisenä tuotteena (APT) julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
                      (2) asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

                  (2)

                  ”Suikerstroop” on siirappimainen neste, joka saadaan kasvin keitinliemestä, josta on poistettu sokerikiteet. Nimi tarkoittaa sokerisiirappia.

                  (3)

                  Komissio vastaanotti 16 päivänä syyskuuta 2014 vastaväiteilmoitukset Suomelta, Tanskalta ja Tanskaan sijoittautuneelta yritykseltä Nordic Sugar AB.

                  (4)

                  Tanskan ja Suomen vastaväiteilmoitukset lähetettiin edelleen Alankomaille.

                  (5)

                  Nordic Sugar AB:n suoraan komissiolle lähettämän ilmoituksen perusteella ei käynnistetty vastaväitemenettelyä. Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan mukaan luonnolliset tai oikeushenkilöt, joiden oikeutettua etua asia koskee ja jotka ovat sijoittautuneet muun kuin hakemuksen vastaanottaneen jäsenvaltion alueelle tai asuvat siellä, voivat esittää vastaväiteilmoituksen sijoittautumisjäsenvaltioille. Tämän vuoksi Nordic Sugar AB ei voinut esittää ilmoitusta tai vastaväitettä suoraan komissiolle.

                  (6)

                  Komissio vastaanotti 13 päivänä marraskuuta 2014 Suomen perustellun vastaväitteen. Tanskan perusteltu vastaväite sisältyi jo vastaväiteilmoitukseen. Tanskan ja Suomen perustellut vastaväitteet voitiin ottaa käsiteltäviksi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 21 artiklan mukaisesti.

                  (7)

                  Edellä mainitun asetuksen 51 artiklan 3 artiklan nojalla komissio kehotti 19 päivänä joulukuuta 2014 päivätyillä kirjeillä Alankomaita ja Suomea sekä Alankomaita ja Tanskaa neuvottelemaan kolmen kuukauden ajan ja sopimaan asiasta keskenään.

                  (8)

                  Alankomaiden pyynnöstä komissio lykkäsi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan 3 kohdan mukaisesti edellä mainittua hakemusta koskevien, asianomaisten osapuolten vastaväitemenettelyissä käymien neuvottelujen määräaikaa 8 päivänä huhtikuuta 2015 päivätyllä kirjeellä. Näin ollen sovittelumenettelyn lopullinen määräaika oli 19 päivä kesäkuuta 2015.

                  (9)

                  Asetetussa määräajassa ei päästy sopimukseen. Alankomaat lähetti 22 päivänä helmikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä komissiolle Suomen ja Tanskan kanssa käytyjen neuvottelujen tulokset. Komission olisi kyseiset neuvottelut huomioon ottaen päätettävä rekisteröinnistä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 52 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

                  (10)

                  Suomi ja Tanska väittivät perustelluissa vastaväitteissään, että 1) nimi ei ole erityinen (se tarkoittaa pelkästään sokerisiirappia); 2) samanlaista nimeä käytetään useista samankaltaisista tuotteista Tanskan, Ruotsin, Suomen, Saksan ja Baltian maiden markkinoilla; 3) tuotteen ominaispiirteet ja valmistusmenetelmä eivät ole ainutlaatuiset, koska Tanskassa, Suomessa ja Ruotsissa kaupan pidetyillä samanlaisilla tuotteilla on samat erityispiirteet ja valmistusmenetelmät. Suomi katsoo erityisesti, että hakemuksessa kuvattua tuotetta ei voida pitää ”erityisenä” siirappityyppinä, koska myös muita tuotteita kuin Suikerstroopia valmistetaan sataprosenttisesti sokerijuurikkaasta tai -ruo'osta.

                  (11)

                  Lisäksi Tanskan mukaan tuote-eritelmän 3.1 kohta ”maininta” traditioneel Nederlands product ”(perinteinen alankomaalainen tuote) merkitään etikettiin sen maan kielellä, jossa tuote pidetään kaupan” olisi muotoiltava uudelleen, jotta se olisi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 3 kohdan mukainen. Suomi puolestaan kiistää määritelmän ”perinteinen alankomaalainen tuote” käytön, sillä määritelmä ei ole erityinen hakemuksessa kuvatulle tuotteelle, koska Pohjois-Euroopassa kaupan pidettäviä samanlaisia tuotteita voidaan myös pitää perinteisinä.

                  (12)

                  Suomi on sittemmin pyytänyt Alankomaiden kanssa käydyissä neuvotteluissa, että 3.2 kohdan viimeinen virke ”Ei ole olemassa muita samannimisiä tai -tyyppisiä tuotteita, joista käytetään vastaavaa nimitystä.” poistetaan, koska se ei pidä paikkaansa.

                  (13)

                  Komissio on arvioinut perustellussa vastaväitteessä esitetyt väitteet ja komissiolle toimitetut tiedot, jotka koskevat asianomaisten osapuolten käymiä neuvotteluja, ja katsoo, että nimi ”Suikerstroop” olisi rekisteröitävä APT:nä.

                  (14)

                  Vastaväitteet perustuvat asetuksen (EU) N:o 1151/2012 21 artiklan 1 kohdan a ja b alakohtaan.

                  (15)

                  Siltä osin kuin kyse on yhteensopimattomuus asetuksessa esitettyjen ilmaisujen kanssa, on esitetty kolme väitettä: 1) nimi ei ole erityinen; 2) tuotteen erityispiirteet ja valmistusmenetelmä eivät ole ainutlaatuiset; 3) tuote-eritelmän 3.1 kohta ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 3 kohdan mukainen, koska siinä viitataan ”perinteiseen alankomaalaiseen tuotteeseen”.

                  (16)

                  Siltä osin kuin kyse on siitä, että nimeä käytetään laillisella, tunnustetulla ja taloudellisesti merkittävällä tavalla samankaltaisista maataloustuotteista tai elintarvikkeista, on esitetty yksi väite: samanlaista nimeä käytetään useista samankaltaisista tuotteista Tanskan, Ruotsin, Suomen, Saksan ja Baltian maiden markkinoilla.

                  (17)

                  Asetuksessa (EU) N:o 1151/2012 ei vaadita, että APT:n nimi on erityinen. Sitä vaadittiin asetuksen (EY) N:o 509/2006 4 artiklan 2 kohdassa. Vaikka hakemus toimitettiin komissiolle neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 (3) ollessa voimassa, se julkaistiin asetuksen (EU) N:o 1151/2012 nojalla, jota sovelletaan, koska siirtymäsäännöksiä ei ole. Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimi voidaan rekisteröidä APT:nä, jos se on ollut perinteisesti käytössä kyseiseen tuotteeseen viitattaessa tai osoittaa tuotteen perinteisen luonteen tai erityisluonteen. Nimeä ”Suikerstroop” on käytetty vuosisatojen ajan tämän tuotteen määrittelemiseksi. Se osoittaa sellaisen tuotteen erityisluonteen, joka on juurikas- tai ruokosokerin valmistuksessa sokerikiteiden erottamisen jälkeen jäljelle jäävästä siirappimaisesta nesteestä valmistettu siirappi. Sen vuoksi nimi täyttää asetuksen (EU) N:o 1151/2012 vaatimukset.

                  (18)

                  Asetuksessa (EU) N:o 1151/2012 ei vaadita, että APT-tuotteen on oltava ainutlaatuinen tai erityinen. Sen on oltava tunnistettavissa ja erotettavissa. Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti ainoastaan sellaisia nimiä ei voida rekisteröidä, joilla viitataan jonkin tuoteryhmän kohdalla käytettäviin yleisiin väitteisiin tai unionin erityislainsäädännössä säädettyihin väitteisiin. Suikerstroop on selvästi yksilöity ominaisuuksiensa ja valmistusmenetelmänsä suhteen. Lisäksi nimeä ”Suikerstroop” koskevassa tuote-eritelmässä tarkoitettu tuote on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen, sillä sen tuotantomenetelmä vastaa perinteistä käytäntöä kyseisen tuotteen kohdalla ja se valmistetaan perinteisesti käytetyistä ainesosista.

                  (19)

                  Tuote-eritelmän 3.1 kohdassa oleva virke ”Kun asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu menettely on saatettu päätökseen, halutaan, että maininta ”traditioneel Nederlands product” (perinteinen alankomaalainen tuote) merkitään etikettiin sen maan kielellä, jossa tuote pidetään kaupan” ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 18 artiklan 3 kohdan mukainen. Se olisi korvattava seuraavasti: ”Nimeen on liitettävä väite ”valmistettu Alankomaiden perinnettä noudattaen”.” Alankomaiden viranomaiset ovat suostuneet sisällyttämään tämän muutoksen tuote-eritelmään, joka on julkaistava uudelleen tiedotustarkoituksessa.

                  (20)

                  Vaikka Suikerstroop-siirapin kaltaisia tuotteita pidetään kaupan muissa jäsenvaltioissa nimityksellä, jota pidetään kyseisten jäsenvaltioiden virallisilla kielillä Suikerstroopin käännöksenä, ei voida katsoa, että kyseisten jäsenvaltioiden markkinoilla käytetään samankaltaisista tuotteista ”samanlaista nimeä”. Vaikka kyseisissä jäsenvaltiossa käytettävän nimen merkitys on sama kuin nimellä ”Suikerstroop” hollannin kielessä, nimi ei ole samanlainen kuin ”Suikerstroop”, koska se ilmaistaan eri kielellä. Nimeä ”Suikerstroop” ei myöskään suojata sellaisenaan vaan ainoastaan silloin kun siihen liitetään väite ”valmistettu Alankomaiden perinnettä noudattaen”.

                  (21)

                  Sen vuoksi voidaan edelleen käyttää sellaisten Tanskan, Ruotsin, Suomen, Saksan ja Baltian maiden markkinoilla kaupan pidettävien tuotteiden, jotka ovat samanlaisia kuin tuotetta ”Suikerstroop” koskevassa hakemuksessa tarkoitettu tuote, nimiä, jotka tarkoittavat sokerisiirappia ja ovat asianomaisten maiden kielillä käännös nimestä ”Suikerstroop”. Ne eivät ole samanlaisia kuin ”Suikerstroop” eikä niitä tulisi pitää nimen ”Suikerstroop” jäljittelynä tai mielleyhtyminä, sillä rekisteröityyn nimeen ”Suikerstroop” on liitettävä väite ”valmistettu Alankomaiden perinnettä noudattaen”. Sen vuoksi nimen suoja on rajoitettu nimeen, silloin kun se viittaa hollantilaiseen perinteeseen.

                  (22)

                  On myöskin selvää, ettei nimen ”Suikerstroop” rekisteröinti voi estää yksittäisten ilmaisujen ”sokeri” tai ”siirappi” käyttöä, sillä ne ovat yleisnimiä.

                  (23)

                  Alankomaat ja Suomi ovat myös sopineet siitä, että poistetaan 3.2 kohdan viimeinen virke: ”Ei ole olemassa muita samannimisiä tai -tyyppisiä tuotteita, joista käytetään vastaavaa nimitystä.” Kyseinen virke olisi poistettava tuote-eritelmästä, joka on julkaistava uudelleen tiedotustarkoituksessa.

                  (24)

                  Edellä esitetyn perusteella nimi ”Suikerstroop” olisi kirjattava aitojen perinteisten tuotteiden rekisteriin. Yhtenäisen asiakirjan konsolidoitu toisinto olisi julkaistava tiedoksi.

                  (25)

                  Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maataloustuotteiden laatukomitean lausunnon mukaiset,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      Rekisteröidään nimi ”Suikerstroop” (APT).
      Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettu nimitys liittyy komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 668/2014 (4) liitteessä XI mainitun luokan 2.3 ”Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet” tuotteeseen.
      2 artikla
      Edellä 1 artiklassa tarkoitettuun nimeen on liitettävä väite ”valmistettu Alankomaiden perinnettä noudattaen”. Konsolidoitu tuote-eritelmä esitetään tämän asetuksen liitteessä.
      3 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 11 päivänä tammikuuta 2018.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

         (2)  EUVL C 187, 19.6.2014, s. 9.

         (3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 509/2006, annettu 20 päivänä maaliskuuta 2006, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi (EUVL L 93, 31.3.2006, s. 1).

         (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 668/2014, annettu 13 päivänä kesäkuuta 2014, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 soveltamissäännöistä (EUVL L 179, 19.6.2014, s. 36).

         LIITE

            AITOA PERINTEISTÄ TUOTETTA KOSKEVA REKISTERÖINTIHAKEMUS

         Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi annettu asetus (EY) N:o 509/2006 (*1)

            ”SUIKERSTROOP”

            EY-nro: NL-TSG-0007-01203–27.1.2014

         1.   HAKIJARYHMÄN NIMI JA OSOITE

                     Nimi

                     :

                     Kenniscentrum suiker & voeding

                     Osoite

                     :

                     Amsterdamsestraatweg 39a, 3744 MA BAARN

                     Puhelin

                     :

                     +31 (0)35 5433455

                     Faksi

                     :

                     +31 (0)35 5426626

                     Sähköpostiosoite

                     :

                     info@kenniscentrumsuiker.nl

               2.   JÄSENVALTIO TAI KOLMAS MAA
         Alankomaat
         3.   TUOTE-ERITELMÄ
         3.1   Rekisteröitävä nimi / rekisteröitävät nimet (komission asetuksen (EY) N:o 1216/2007
             (1)
            2 artikla)

         ”Suikerstroop”
         Nimeen on liitettävä väite ”valmistettu Alankomaiden perinnettä noudattaen”.
         3.2   Onko nimi seuraavien vaatimusten mukainen

                     ☒

                     on itsessään erityinen

                     ☐

                     ilmaisee maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonnetta

               Nimeä käytetään perinteisesti kuvaamaan kyseistä tuotetta. Suikerstroop (siirappi) saadaan sokerin valmistuksesta. Vuonna 1977 sokerista ja siirapista annetun lain (Warenwet) 12 §:ssä säädetään: ”Nimitystä ’suikerstroop’, jota tarvittaessa edeltää sen kasvin nimi, josta tuote on valmistettu, saa käyttää yksinomaan siirappimaisesta nesteestä, joka on saatu tuotteen valmistukseen käytetyn kasvin keitinliemestä sen jälkeen kun siitä on poistettu sokerikiteet, …”.
         3.3   Asetuksen (EY) N:o 509/2006 13 artiklan 2 kohdan mukainen nimen varaaminen

                     ☒

                     Rekisteröintiin liittyy nimen varaaminen

                     ☐

                     Rekisteröintiin ei liity nimen varaamista

               3.4   Tuotelaji

         Luokka 2.3 – Makeis-, leipomo-, konditoria- ja keksituotteet
         3.5   Sen maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus, johon 3.1 kohdan mukaista nimeä sovelletaan (asetuksen (EY) N:o 1216/2007 3 artiklan 1 kohta)

         Suikerstroop on siirappimainen neste, joka saadaan sokerijuurikkaan tai sokeriruo'on keitinliemestä, josta on poistettu sokerikiteet. Nesteen uutepitoisuus on vähintään 80 prosenttia, tuhkapitoisuus enintään 4,0 prosenttia ja näennäinen puhtauskerroin vähintään 73 prosenttia. Koska sekä tuotteen kuiva-ainepitoisuus että sen sokeripitoisuus ovat korkeat (yli 60 g/100 g), tuote on erittäin pitkään säilyvä. Sokerin ansiosta vapaan veden osuus on alhainen, minkä vuoksi mikro-organismeja ei pääse kehittymään.
         Tuotteen erityispiirteet ovat seuraavat:

                     Väri

                     Brix-luku (2)

                     Kokonaissokeripitoisuus

                     ”Suikerstroop”

                     2 000 –30 000  IU (3)

                     vähintään 79°

                     vähintään 70 %

            Fyysiset ominaisuudet

         Suikerstroop on tahmea, paksu, hitaasti valuva siirappimainen ruskea neste. Sen sokeripitoisuus on korkea, vähintään 70 prosenttia.

            Kemialliset ominaisuudet

         Suikerstroop-sokerisiirapin näennäinen puhtauskerroin on vähintään 73 prosenttia. Uutepitoisuuden on oltava vähintään 80 prosenttia. Tuhkapitoisuus puolestaan saa olla enintään 4 prosenttia.

            Aistinvaraiset ominaisuudet

         Suikerstroop on maultaan makean suolainen ja kevyesti katkera. Makeus johtuu korkeasta sokeripitoisuudesta ja suolaisuus sokerijuurikkaan tai sokeriruo'on sisältämistä kivennäisaineista ja muista (liukenevista) ainesosista, jotka tulevat esiin valmistusprosessin aikana.
         3.6   Sen maataloustuotteen tai elintarvikkeen tuotantomenetelmän kuvaus, johon 3.1 kohdan mukaista nimeä sovelletaan

         Suikerstroop-sokerisiirapin raaka-aine on juurikas- tai ruokosokerin valmistuksesta sokerikiteiden erottamisen jälkeen jäljelle jäävä siirappimainen neste.
         Kidesokerin valmistuksessa sokerin erottamisen aikana sokerijuurikkaasta tai sokeriruo'osta liukenee veteen sokeria. Myös sokerijuurikkaan tai sokeriruo'on sisältämät muut vesiliukoiset ainesosat liukenevat veteen.
         Uute puhdistetaan, tiivistetään ja kiteytetään. Näin syntyneen sokeriliuoksen kiteyttämisen jälkeen siitä poistetaan sokerikiteet. Muut ainesosat kuin sokeri jäävät sokeriliuokseen, jota kutsutaan myös kantaliuokseksi (= siirappi, kidevesi). Kantaliuos sisältää yhä runsaasti liuennutta sokeria (noin 85 prosenttia). Jotta tämä edelleen liuennut sokeri kiteytyisi, kantaliuos tiivistetään uudelleen kunnes muodostuu uusia sokerikiteitä. Nämä kiteet erotetaan jälleen liuoksesta. Jäljelle jäänyt ns. B-siirappi sisältää noin 75 prosenttia sokeria (kuiva-aineesta) ja jonkin verran enemmän muita ainesosia kuin sokeria. Suikerstroop-sokerisiirapin valmistuksen raaka-aineena käytetään nimenomaan tätä B-siirappia.
         B-siirappi annostellaan sekoitussäiliöön epäpuhtauksien poistamiseksi. Raaka-aine käsitellään aktiivihiilellä, joka imee itseensä epäpuhtaudet, jotka puolestaan poistetaan yhdessä hiilen kanssa suodattamalla. Näin saadaan puhdistettua B-siirappia, joka on Suikerstroop-sokerisiirapin pääasiallinen ainesosa. Puhdistettuun B-siirappiin lisätään sokerista ja vedestä valmistettua sokeriliuosta ja/tai inverttisokeria/inverttisokerisiirappia siten, että saadaan aikaan 3.5 kohdassa mainitut ominaisuudet. Inverttisokeri (siirappi) on siirappia, joka saadaan hajottamalla sokeri (sakkaroosi) glukoosiksi ja fruktoosiksi. Puhdistettu B-siirappi, sokeriliuos ja/tai inverttisokeri (siirappi) sekoitetaan tasaiseksi massaksi.
         Jotta saadaan 3.5 kohdan kuvauksen mukaista Suikerstroop-sokerisiirappia, tätä tasaista siirappimaista massaa haihdutetaan tyhjiössä kunnes saavutetaan haluttu Brix-asteluku (vähintään 79°).
         Siirappi varastoidaan säiliöihin pakattavaksi edelleen erilaisiin pakkauksiin.
         3.7   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonne

         Suikerstroop-sokerisiirapin erityisluonne johtuu siitä, että se eroaa laadun perusteella selvästi muista erityyppisistä siirapeista, kuten omena- tai päärynäsiirappi, mutta myös melassista seuraavien ominaisuuksiensa vuoksi:

            Raaka-aine

         Suikerstroop erottuu sen vuoksi, että se on valmistettu 100-prosenttisesti sokerijuurikkaasta tai sokeriruo'osta.

            Sokerikoostumus

         Koska Suikerstroop on valmistettu 100-prosenttisesti sokerijuurikkaasta tai sokeriruo'osta, sen sisältämät hiilihydraatit ovat yksinomaan sakkaroosia ja inverttisokeria. Sokeripitoisuus on vähintään 70 prosenttia (ks. myös 3.5 kohta). Tältä osin se eroaa myös melassista, jonka sokeripitoisuus on alle 68 prosenttia.

            Maku

         Raaka-aineen sisältämät muut ainesosat kuin sokeri aiheuttavat suolaisen, lievästi katkeraan vivahtavan maun. Yhdessä korkean sokeripitoisuuden kanssa syntyy muihin siirappilaatuihin verrattuna ainutlaatuinen makean suolainen maku ja aromi.
         3.8   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen erityisluonne

         Rekisteröintihakemus perustuu siihen, että tuote valmistetaan perinteisen menetelmän ja koostumuksen mukaan.

            Perinteinen tuotantomenetelmä

         Kauan sitten (1600-luvun alusta lähtien) Suikerstroop valmistettiin käsin, mutta vuodesta 1908 lähtien tuotanto on tapahtunut teollisesti. Teollinen tuotantomenetelmä on sen jälkeen säilynyt samankaltaisena, joskin sitä on tehostettu, virtaviivaistettu ja koneellistettu pidemmälle. 1900-luvun alkupuolella (noin vuonna 1910) perustetut tehtaat ovat yhä toiminnassa, mutta niiden laitteistoja on uudenaikaistettu nykyaikaisen teknologian mukaiseksi.

            1600-, 1700- ja 1800-luku

         Suikerstroop on perinteinen sokerin puhdistamisen sivutuote. J.H. Reisig kertoo teoksessaan ”De suikerraffinadeur” vuodelta 1783, kuinka siirappi valutettiin altaisiin sokeritoppia valmistettaessa. Kiteyttämisvaiheessa (paksussa nestemäisessä olomuodossa oleva) puhdistettu sokeriliemi kaadettiin sokeritoppamuotteihin. Muotteja pidettiin muutaman päivän ajan valutusastioissa. Näin saatua siirappia kutsuttiin puhdistamattomaksi siirapiksi. Sitten sokeritopat peitettiin kostealla piippusavella (tämä käytäntö edistää kiteytymisprosessia ja estää liukenemista) ja asetettiin sen jälkeen takaisin astioihin. Niiden päälle kaadettiin hitaasti vettä, joka tihkui vähitellen sokeritoppien sisään. Näin saatua siirappia kutsuttiin puhdistetuksi siirapiksi. Sen jälkeen päällimmäinen (kuivunut) savikerros poistettiin ja sokeritopat jätettiin asettumaan muutamaksi päiväksi. Sitten sokeritopat peitettiin ohuemmalla savikerroksella, asetettiin takaisin astioihin ja valeltiin vedellä. Näin saatua siirappia kutsuttiin valutetuksi (puhtaimmaksi) siirapiksi.

            1900-luvulta nykypäivään

         Teknisen kehityksen (teollistumisen) ansiosta tuotantoprosessista saadaan enemmän kidesokeria kuin ennen. Näin ollen melassi/melado eli siirappi sisältää enemmän muita ainesosia kuin sokeria ja vähemmän sokeria (kokonaissokeripitoisuus alle 68 prosenttia, näennäinen puhtauskerroin alle 73 prosenttia). Myös maku on johtuen epäpuhtauksien kasaantumista, joka on tehokkaan teollisen tuotantoprosessin ansiota, täysin erilainen, huomattavasti suolaisempi kuin aikaisemmin käsin tapahtuvan valmistusprosessin tuloksena saadulla valutetulla siirapilla. Koska sokerisiirapin kysyntä on kuitenkin säilynyt ennallaan, sitä on päätetty valmistaa edelleen. Tuotantoprosessi syntyi 1900-luvun taitteessa (ks. kuvaus 3.6 kohdassa), ja vuodesta 1908 sitä on alettu valmistaa nykyisellä tavalla.
         Katsaus vuoden 1908 ja nykyiseen tuotantomenetelmään:

                     Tuotantomenetelmä (sellaisena kuin se on kuvattu 3.6 kohdassa)

                     1908

                     Nykyisin

                     Raaka-aineena ruoko- tai juurikassokerin valmistuksesta saatu B-siirappi

                     X

                     X

                     B-siirapin puhdistaminen aktiivihiilellä

                     X

                     X

                     Sokeriliuoksen ja/tai inverttisokerisiirapin lisääminen valmistusohjeen mukaisesti

                     X

                     X

                     Sekoittaminen tasaiseksi massaksi

                     X

                     X

                     Haihduttaminen lämpökäsittelyn avulla kunnes saavutetaan haluttu kuiva-ainepitoisuus

                     X

                     X

            Perinteinen koostumus

         Suikerstroop-sokerisiirapin perinteisesti sisältämät hiilihydraatit ovat sokeriruo'osta ja sokerijuurikkaasta peräisin oleva sakkaroosi ja inverttisokeri.
         Nykyinen koostumus, jota koskevat vaatimukset on kuvattu 3.9 kohdassa, on sama kuin vuoden 1977 sokerista ja siirapista annetussa laissa (Warenwet).
         Kyseisessä laissa koostumus kuvataan seuraavasti: siirappimainen neste, joka on saatu tuotteen valmistukseen käytetyn kasvin keitinliemestä, josta on poistettu sokerikiteet. Lisäksi uutepitoisuuden on oltava vähintään 80 prosenttia ja näennäisen puhtauskertoimen 73 prosenttia. Tuhkapitoisuus saa olla enintään 4,0 prosenttia. Nämä tärkeimmät koostumuksen ominaisuudet ovat säilyneet muuttumattomina, ja ne vastaavat 3.5 kohdassa kuvattuja nykyisen Suikerstroop-sokerisiirapin koostumusta koskevia vaatimuksia.

            Perinteinen käyttö

         Suikerstroop on perinteisten ruokalajien yleinen ainesosa. Alueellisia ruokalajeja ja erikoisuuksia käsittelevässä sarjassa ”Streekgerechten en wetenswaardigheden” julkaistussa luettelossa (1987–1988) Jo van Lamoen toteaa, että Suikerstroop-sokerisiirappia käytetään monissa alueellisen keittiön erikoisuuksissa, kuten Groningse kruidkoek -maustekakku, ruskeat pavut omenoiden kera, Limburgse Zoervleisj -hapanpaisti, Drentse proemenkreuze -vanukas ja Zeeuwse boterbabbelaars -voikolamakeiset. Myös C.J. Wannéen toimittaman Amsterdamin kotitalouskoulun keittokirjan 6. laitoksessa vuodelta 1910 on monia valmistusohjeita, joissa käytetään sokerisiirappia. Esimerkkeinä voidaan mainita bolus-leivonnaiset ja stroopmoppen-siirappikakut sekä monet muut siirappikastikkeen kanssa tarjottavat ruokalajit, jotka vanhan hollantilaisen keittiön mukaisesti valmistettuina eivät aina välttämättä olleet sellaisenaan kovinkaan maukkaita.
         3.9   Erityisluonnetta koskevat vähimmäisvaatimukset ja tarkastusmenettelyt

         Suikerstroop-sokerisiirapin erityisluonnetta voidaan valvoa tarkastamalla sitä koskevien 3.5 kohdassa mainittujen mitattavissa olevien vähimmäisvaatimusten (väri, Brix-luku ja kokonaissokeripitoisuus) täyttyminen. Tuottaja toteaa vaatimusten noudattamisen kunkin erän kaikissa tuotantovaiheissa.
         Alankomaiden elintarviketurvallisuusviranomainen NVWA toteaa asian valvomalla tarkastuksia. Se tekee myös vähintään kerran vuodessa otantaan perustuvan hallinnollisen tarkastuksen tuottajien tiloissa tarkastamalla väriä, Brix-lukua ja kokonaissokeripitoisuutta koskevat, tuottajan mittaamat ja sähköisessä muodossa tallentamat tiedot.
         4.   ERITELMÄN NOUDATTAMISEN TARKASTAMISESTA VASTAAVAT VIRANOMAISET TAI ELIMET
         4.1   Nimi ja osoite

                     Nimi

                     :

                     Nederlandse Voedsel en Waren Autoriteit

                     Osoite

                     :

                                 Catharijnesingel 59

                                 3511 GG Utrecht

                                 NEDERLAND

                     Puhelin

                     :

                     +31 882233333

                     Sähköpostiosoite

                     :

                     info@vwa.nl

                     ☒

                     julkinen

                     ☐

                     yksityinen

               4.2   Viranomaisen tai elimen erityistehtävät

         NVWA:n tehtävänä on todeta Suikerstroop-sokerisiirapin tuotantoeritelmässä määrättyjen vaatimusten noudattaminen.

            (*1)  Korvattu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetulla asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

            (1)  Komission asetus (EY) N:o 1216/2007, annettu 18 päivänä lokakuuta 2007, maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden rekisteröimisestä aidoiksi perinteisiksi tuotteiksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 509/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 275, 19.10.2007, s. 3).

            (2)  Kuiva-aineen (tässä tapauksessa sokerin) määrä vesiliuoksessa refraktometrillä mitattuna.

            (3)  ICUMSA (International Commission for Uniform Methods of Sugar Analysis) -yksikköä. Mitä korkeampi IU-luku, sitä tummempi väri.
         Kyseessä on puhtauden likiarvo.


title: Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/53, annettu 12 päivänä tammikuuta 2018, Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/1509 täytäntöönpanosta

text:
               13.1.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 10/1

         NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/53,
   annettu 12 päivänä tammikuuta 2018,
   Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2017/1509 täytäntöönpanosta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Korean demokraattista kansantasavaltaa koskevista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 329/2007 kumoamisesta 30 päivänä elokuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1509 (1) ja erityisesti sen 47 artiklan 1 kohdan,
   ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Neuvosto hyväksyi 30 päivänä elokuuta 2017 asetuksen (EU) 2017/1509.

               (2)

               Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1718 (2006) nojalla perustettu Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston komitea nimesi 28 päivänä joulukuuta 2017 neljä alusta YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2375 (2017) 6 kohdan nojalla.

               (3)

               Asetuksen (EU) 2017/1509 liite XIV olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan asetuksen (EU) 2017/1509 liite XIV tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2018.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. KRALEVA

      (1)  EUVL L 224, 31.8.2017, s. 1.

      LIITE
      Lisätään seuraavat alukset asetuksen (EU) 2017/1509 liitteessä XIV olevaan luetteloon aluksista, joihin sovelletaan rajoittavia toimenpiteitä:

                  ”5.

                     Nimi: BILLIONS NO. 18
                  Lisätiedot
                  IMO: 9191773

                  6.

                     Nimi: UL JI BONG 6
                  Lisätiedot
                  IMO: 9114555

                  7.

                     Nimi: RUNG RA 2
                  Lisätiedot
                  IMO: 9020534

                  8.

                     Nimi: RYE SONG GANG 1
                  Lisätiedot
                  IMO: 7389704”.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/55, annettu 9 päivänä tammikuuta 2018, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 muuttamisesta lisäämällä Singaporen tasavalta niihin kolmansiin maihin, joissa sovellettavien turvavaatimusten tunnustetaan vastaavan siviili-ilmailun turvaamista koskevia yhteisiä perusvaatimuksia (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. )

text:
               13.1.2018

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 10/5

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/55,
   annettu 9 päivänä tammikuuta 2018,
   täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 muuttamisesta lisäämällä Singaporen tasavalta niihin kolmansiin maihin, joissa sovellettavien turvavaatimusten tunnustetaan vastaavan siviili-ilmailun turvaamista koskevia yhteisiä perusvaatimuksia
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 (2) liitteessä luetellaan ne kolmannet maat, joissa sovellettavien turvavaatimusten tunnustetaan vastaavan siviili-ilmailun turvaamista koskevia yhteisiä perusvaatimuksia, joiden tarkoituksena on turvata siviili-ilmailua siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, jotka vaarantavat siviili-ilmailun turvaamisen.

               (2)

               Komissio on todentanut, että Singaporen tasavalta täyttää myös komission asetuksen (EY) N:o 272/2009 (3) liitteessä olevassa E osassa vahvistetut perusteet kolmansien maiden turvavaatimusten vastaavuuden tunnustamiseksi.

               (3)

               Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/1998 olisi muutettava.

               (4)

               Ottaen huomioon, että lentoasemien toimintaa tai infrastruktuuria tai molempia voi olla tarpeen muuttaa, olisi säädettävä asianmukaisesta ajanjaksosta ennen kuin tätä asetusta aletaan soveltaa.

               (5)

               Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat siviili-ilmailun turvaamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1998 liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 6 päivästä helmikuuta 2018.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 9 päivänä tammikuuta 2018.

            Komission puolesta,

            puheenjohtajan nimissä

         Violeta BULC

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 97, 9.4.2008, s. 72.

      (2)  EUVL L 299, 14.11.2015, s. 1.

      (3)  Komission asetus (EY) N:o 272/2009, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 liitteessä vahvistettujen siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä (EUVL L 91, 3.4.2009, s. 7).

      LIITE
      Muutetaan liite seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan 3 luvun lisäys 3-B seuraavasti:

                     ”LISÄYS 3-B

                  ILMA-ALUSTEN TURVAAMINEN

                     KOLMANNET MAAT SEKÄ MUUT MAAT JA ALUEET, JOIHIN EI EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 355 ARTIKLAN MUKAISESTI SOVELLETA KYSEISEN SOPIMUKSEN KOLMANNEN OSAN VI OSASTOA MUTTA JOIDEN TUNNUSTETAAN SOVELTAVAN SIVIILI-ILMAILUN TURVAAMISTA KOSKEVIA YHTEISIÄ PERUSVAATIMUKSIA VASTAAVIA TURVAVAATIMUKSIA

                  Ilma-alusten turvaamisen osalta seuraavien kolmansien maiden sekä muiden maiden ja alueiden, joihin ei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklan mukaisesti sovelleta kyseisen sopimuksen kolmannen osan VI osastoa, tunnustetaan soveltavan siviili-ilmailun turvaamista koskevia yhteisiä perusvaatimuksia vastaavia turvavaatimuksia:

                                 Kanada

                                 Färsaaret Vagarin lentoaseman osalta

                                 Grönlanti Kangerlussuaqin lentoaseman osalta

                                 Guernsey

                                 Mansaari

                                 Jersey

                                 Liechtenstein

                                 Singaporen tasavalta Singaporen Changin lentoaseman osalta

                                 Amerikan yhdysvallat

                        Komissio ilmoittaa viipymättä jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille, jos sillä on hallussaan tietoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että asianomaisen kolmannen maan tai muun maan tai alueen soveltamat turvavaatimukset, joilla on huomattava vaikutus ilmailun turvaamisen yleiseen tasoon unionissa, eivät enää vastaa unionin yhteisiä perusvaatimuksia.
                  Jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille on ilmoitettava viipymättä, jos komissiolla on tietoa toimista, korvaavat toimet mukaan luettuina, joilla varmistetaan kolmannen maan tai muun maan tai alueen soveltamien turvavaatimusten vastaavuuden palauttaminen.”

                  2)

                  Korvataan 4 luvun lisäys 4-B seuraavasti:

                     ”LISÄYS 4-B

                  MATKUSTAJAT JA KÄSIMATKATAVARAT

                     KOLMANNET MAAT SEKÄ MUUT MAAT JA ALUEET, JOIHIN EI EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 355 ARTIKLAN MUKAISESTI SOVELLETA KYSEISEN SOPIMUKSEN KOLMANNEN OSAN VI OSASTOA MUTTA JOIDEN TUNNUSTETAAN SOVELTAVAN SIVIILI-ILMAILUN TURVAAMISTA KOSKEVIA YHTEISIÄ PERUSVAATIMUKSIA VASTAAVIA TURVAVAATIMUKSIA

                  Matkustajien ja käsimatkatavaroiden osalta seuraavien kolmansien maiden sekä muiden maiden ja alueiden, joihin ei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklan mukaisesti sovelleta kyseisen sopimuksen kolmannen osan VI osastoa, tunnustetaan soveltavan siviili-ilmailun turvaamista koskevia yhteisiä perusvaatimuksia vastaavia turvavaatimuksia:

                                 Kanada

                                 Färsaaret Vagarin lentoaseman osalta

                                 Grönlanti Kangerlussuaqin lentoaseman osalta

                                 Guernsey

                                 Mansaari

                                 Jersey

                                 Liechtenstein

                                 Singaporen tasavalta Singaporen Changin lentoaseman osalta

                                 Amerikan yhdysvallat

                        Komissio ilmoittaa viipymättä jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille, jos sillä on hallussaan tietoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että asianomaisen kolmannen maan tai muun maan tai alueen soveltamat turvavaatimukset, joilla on huomattava vaikutus ilmailun turvaamisen yleiseen tasoon unionissa, eivät enää vastaa unionin yhteisiä perusvaatimuksia.
                  Jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille on ilmoitettava viipymättä, jos komissiolla on tietoa toimista, korvaavat toimet mukaan luettuina, joilla varmistetaan kolmannen maan tai muun maan tai alueen soveltamien turvavaatimusten vastaavuuden palauttaminen.”

                  3)

                  Korvataan 5 luvun lisäys 5-A seuraavasti:

                     ”LISÄYS 5-A

                  RUUMASSA KULJETETTAVAT MATKATAVARAT

                     KOLMANNET MAAT SEKÄ MUUT MAAT JA ALUEET, JOIHIN EI EUROOPAN UNIONIN TOIMINNASTA TEHDYN SOPIMUKSEN 355 ARTIKLAN MUKAISESTI SOVELLETA KYSEISEN SOPIMUKSEN KOLMANNEN OSAN VI OSASTOA MUTTA JOIDEN TUNNUSTETAAN SOVELTAVAN SIVIILI-ILMAILUN TURVAAMISTA KOSKEVIA YHTEISIÄ PERUSVAATIMUKSIA VASTAAVIA TURVAVAATIMUKSIA

                  Ruumassa kuljetettavien matkatavaroiden osalta seuraavien kolmansien maiden sekä muiden maiden ja alueiden, joihin ei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 355 artiklan mukaisesti sovelleta kyseisen sopimuksen kolmannen osan VI osastoa, tunnustetaan soveltavan siviili-ilmailun turvaamista koskevia yhteisiä perusvaatimuksia vastaavia turvavaatimuksia:

                                 Kanada

                                 Färsaaret Vagarin lentoaseman osalta

                                 Grönlanti Kangerlussuaqin lentoaseman osalta

                                 Guernsey

                                 Mansaari

                                 Jersey

                                 Liechtenstein

                                 Singaporen tasavalta Singaporen Changin lentoaseman osalta

                                 Amerikan yhdysvallat

                        Komissio ilmoittaa viipymättä jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille, jos sillä on hallussaan tietoja, joiden perusteella voidaan olettaa, että asianomaisen kolmannen maan tai muun maan tai alueen soveltamat turvavaatimukset, joilla on huomattava vaikutus ilmailun turvaamisen yleiseen tasoon unionissa, eivät enää vastaa unionin yhteisiä perusvaatimuksia.
                  Jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille on ilmoitettava viipymättä, jos komissiolla on tietoa toimista, korvaavat toimet mukaan luettuina, joilla varmistetaan kolmannen maan tai muun maan tai alueen soveltamien turvavaatimusten vastaavuuden palauttaminen.”


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/56, annettu 12 päivänä tammikuuta 2018, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 muuttamisesta

text:
                  13.1.2018

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 10/9

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2018/56,
      annettu 12 päivänä tammikuuta 2018,
      Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 muuttamisesta
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan, 36 artiklan 6 kohdan, 53 artiklan 1 kohdan, 57 artiklan 2 kohdan, 104 artiklan sekä 114 artiklan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 (2) 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti todentamisviranomainen voi noudattaa yhdennettyä otantalähestymistapaa suorittaessaan menojen yksityiskohtaista tarkastusta. Kyseisen artiklan soveltamisesta ensimmäisten kahden vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella on aiheellista täsmentää, mitä tarkoitetaan yhdennetyllä otantalähestymistavalla, kun pyritään saavuttamaan asetuksen (EU) N:o 1306/2013 9 artiklassa tarkoitetut tarkastustavoitteet.

                  (2)

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 41 artiklassa vahvistetaan kullekin maksajavirastojen menoilmoitukselle, joka sisältää rahoitusvälineisiin liittyviä maksupyyntöjä, enimmäismääräksi 25 prosenttia ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettujen rahoitusosuuksien kokonaismäärästä. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 22 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että neljännesvuosittaisessa ilmoituksessa on täsmennettävä tukikelpoisten julkisten menojen määrä, jonka maksajavirasto on tosiasiallisesti maksanut kunkin vuosineljänneksen aikana kyseisen artiklan 2 kohdan mukaisesti. Määrät, jotka maksajavirasto on maksanut rahoitusvälineiden puitteissa, olisi ilmoitettava komissiolle noudattaen 25 prosentin enimmäismäärää ja edellyttäen, että vastaava käyttöönoton välitavoite on saavutettu. Ensimmäinen ilmoitus komissiolle 25 prosentin enimmäismäärän puitteissa on käynnistettävä rahoitussopimuksen allekirjoittamisella ja sitä seuraavalla rahoitusvälineeseen osoitettavalla maksulla. Myöhemmät erät on ilmoitettava komissiolle, kun vastaava maksatusaste on saavutettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklan mukaisesti. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (jäljempänä ’maaseuturahasto’) osalta tämä tarkoittaa sitä, että maksajavirasto voi ilmoittaa vuosineljänneksen aikana ainoastaan 25 prosenttia suunnitellusta kokonaisrahoituksesta. Näin ollen vaikuttaa siltä, että täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 22 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti ei voida soveltaa tarkoituksenmukaisesti rahoitusinstrumenttien hallinnoinnissa jäsenvaltioiden ja komission välillä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 mukaisesti; sen vuoksi kyseisiä sääntöjä olisi muutettava.

                  (3)

                  Jotta voidaan keventää jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta varojen takaisinperinnässä, saatujen kokemusten perusteella on syytä asettaa kynnysarvo, jota pienempiä korkoja ei peritä.

                  (4)

                  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 30 artiklan 2 kohdassa säädetään, että tilien tarkastamisessa ja hyväksymisessä käytetyt asiakirjat ja tilitiedot on lähetettävä komissiolle sekä paperiversiona että sähköisenä kopiona. Jotta voidaan keventää jäsenvaltioiden ja komission hallinnollista rasitusta, rationalisoida asiakirjojen analysointia ja pienentää käytettyjen tietojen ristiriitaisuuden riskiä, jäsenvaltioilta olisi edellytettävä, että ne toimittavat ainoastaan sähköisiä asiakirjoja käyttäen sähköistä allekirjoitusta. Tämä vaatimus olisi otettava huomioon myös johdon vahvistuslausumassa, josta säädetään kyseisen täytäntöönpanoasetuksen liitteessä I. Jotta vältetään sähköisen allekirjoituksen käyttöönotossa esiintyvien teknisten ongelmien aiheuttamat viiveet asiakirjojen toimittamisessa, uuden vaatimuksen ensimmäisenä soveltamisvuonna pitäisi olla mahdollista sallia perinteisellä tavalla allekirjoitettujen asiakirjojen toimittaminen sähköisessä muodossa.

                  (5)

                  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 31 artiklan 1 kohdan mukaan kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 30 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tilitietojen muoto ja sisältö samoin kuin tapa, jolla ne on toimitettava komissiolle, vahvistetaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/1758 (4) mukaisesti. Kokemus on osoittanut, että tilitietojen muotoa ja sisältöä on muutettava vuosittain, mikä lisää hallinnollista rasitusta ja kasvattaa viivästysten riskiä. Yksinkertaistamisen vuoksi ja jotta asiaan liittyvät tekniset eritelmät voidaan vahvistaa oikea-aikaisesti, on aiheellista sallia, että varainhoitovuodesta 2019 alkaen komissio asettaa ennen kunkin varainhoitovuoden alkua tilitietojen ja niihin liittyvien teknisten eritelmien mallit saataville ja päivittää ne ilmoitettuaan asiasta maatalousrahastojen komitealle. On myös aiheellista vahvistaa kyseisiä teknisiä eritelmiä koskevat yleiset vaatimukset.

                  (6)

                  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 34 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jos komissio katsoo, että menoja ei ole toteutettu unionin sääntöjen mukaisesti, se antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle tiedoksi havaintonsa. Komissio esittää tiedoksiannossaan myös kahdenvälisen kokouksen pitämistä neljän kuukauden kuluessa jäsenvaltion vastaukselle asetetun määräajan päättymisestä. Tänä aikana on tarpeen toteuttaa tietyt hallinnolliset toimet, kuten jäsenvaltion vastauksen kääntäminen, komission analyysi jäsenvaltion vastauksessa esitetyistä seikoista, kutsun laatiminen jäsenvaltion kielellä järjestettävään kahdenväliseen kokoukseen sekä kokouksen valmistelu. Kahden viime vuoden kokemukset osoittavat, että neljän kuukauden määräaika ei useimmissa tapauksissa riitä tuloksellisten kokousten järjestämiseen. Jotta kahdenväliseen kokoukseen voidaan valmistautua paremmin, kokouksen järjestämisen määräaika olisi pidennettävä viiteen kuukauteen. Tällaista määräajan jatkamista voidaan soveltaa vain selvityksiin, joiden osalta 34 artiklan 2 kohdan mukaista tiedonantoa ei ole vielä lähetetty tämän asetuksen tullessa voimaan, jotta vältetään käynnissä olevien selvitysten häiriintyminen.

                  (7)

                  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 34 artiklan 3 kohdan kolmannessa alakohdassa edellytetään, että komissio antaa päätelmänsä tiedoksi jäsenvaltiolle kuuden kuukauden kuluessa kahdenvälisen kokouksen pöytäkirjan lähettämisestä. Määräaika koskee ainoastaan kahdenvälisen kokouksen pöytäkirjaa, mikä tarkoittaa sitä, että kahdenvälinen kokous on pidetty. Kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa ei nimenomaisesti määritellä määräaikaa tiedonannon lähettämiselle siinä tapauksessa, että jäsenvaltio katsoo kahdenvälisen kokouksen olevan tarpeeton. Kyseistä säännöstä olisi tämän vuoksi selkiytettävä määrittämällä kuuden kuukauden määräajan alkamisajankohta siinä tapauksessa, että kahdenvälistä kokousta ei pidetä tarpeellisena.

                  (8)

                  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 34 artiklan 9 kohdassa säädetään, että asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa kyseisen artiklan 3, 4 ja 5 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja voidaan pidentää. Täytäntöönpanoasetuksen 34 artiklan 2 kohdassa säädetään määräajasta kahdenvälisen kokouksen pitämiselle, ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voi olla tarpeen pidentää kyseistä määräaikaa. Sen vuoksi kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 34 artiklan 9 kohtaa olisi muutettava.

                  (9)

                  Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 111 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on julkistettava tiedot Euroopan maatalouden tukirahaston ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tuensaajista, mukaan lukien muun muassa kuhunkin kyseisistä rahastoista rahoitettuun toimenpiteeseen liittyvät asianomaisen varainhoitovuoden aikana saadut tukimäärät sekä kunkin toimenpiteen luonne ja kuvaus. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 57 artiklassa täsmennetään lisätiedot, jotka on julkistettava kyseisistä toimenpiteistä, ja siinä viitataan kyseisen täytäntöönpanoasetuksen liitteeseen XIII, joka sisältää luettelon asianomaisista toimenpiteistä.

                  (10)

                  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitettä XIII olisi muutettava, jotta voitaisiin ottaa huomioon, että myös poikkeukselliset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen markkinatilanteeseen puuttumiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (5) 220 artiklan 1 kohdan ja 221 artiklan 1 kohdan ja 2 kohdan mukaisesti, olisi sisällytettävä kyseisessä liitteessä lueteltuihin toimenpiteisiin. Tällaisiksi poikkeuksellisiksi toimenpiteiksi katsotaan maatalousmarkkinoita tukevat toimenpiteet asetuksen (EU) N:o 1306/2013 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti. Sen vuoksi on aiheellista muuttaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 908/2014 liitteessä XIII oleva 10 kohta. Lisäksi kyseisessä liitteessä olevan luettelon 3 kohdassa mainittu tuki silkkiäistoukka-alalla ei ole enää sovellettavissa, kun otetaan huomioon, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (6) 111 artikla on kumottu asetuksella (EU) N:o 1308/2013 1 päivästä tammikuuta 2014 ja että kaikki asiaan liittyvät taloudelliset sitoumukset ja maksut tuensaajille ovat päättyneet. Sen vuoksi viittaus silkkiäistoukka-alan tukeen olisi poistettava kyseisestä luettelosta.

                  (11)

                  Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 908/2014 olisi muutettava.

                  (12)

                  Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalousrahastojen komitean lausunnon mukaiset,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014 seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan 7 artiklan 3 kohdan neljäs virke seuraavasti:
                  ”Yksityiskohtaisessa tarkastuksessa, mukaan lukien otantamenetelmät, todentamisviranomaiset voivat käyttää yhdistelmätarkastuksia, joiden avulla saavutetaan samanaikaisesti useita tarkastustavoitteita.”

                  2)

                  Lisätään 22 artiklan 2 kohtaan kolmas alakohta seuraavasti:
                  ”Niiden rahoitusvälineiden osalta, jotka on perustettu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti, menot on ilmoitettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilta viitejaksoilta, kun kyseisen asetuksen 41 artiklan 1 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät kunkin seuraavan välimaksatushakemuksen osalta.”

                  3)

                  Lisätään 27 artiklan 1 kohtaan virke seuraavasti:
                  ”Jäsenvaltiot voivat päättää jättää koron perimättä, kun sen määrä on enintään viisi euroa.”

                  4)

                  Korvataan 30 artiklan 2 kohta seuraavasti:
                  ”2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ja tilitiedot on lähetettävä komissiolle viimeistään sen varainhoitovuoden, jota ne koskevat, päättymistä seuraavan vuoden 15 päivänä helmikuuta. Kyseisen kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitetut asiakirjat on toimitettava sähköisesti komission 24 artiklan mukaisesti vahvistamaa muotoa ja vaatimuksia noudattaen.
                  Näissä asiakirjoissa on käytettävä sähköistä allekirjoitusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 910/2014 (*1) tarkoitetulla tavalla. Varainhoitovuoteen 2017 liittyvissä asiakirjoissa komissio voi hyväksyä perinteisellä tavalla allekirjoitetut asiakirjat, jotka toimitetaan sähköisessä muodossa.

                     (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 910/2014, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73).”"

                  5)

                  Korvataan 31 artiklan 1 kohta seuraavasti:
                  ”1.   Komissio asettaa tietojärjestelmien välityksellä jäsenvaltioiden saataville mallit 30 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tilitietojen muodosta ja sisällöstä.
                  Komissio asettaa ennen kunkin varainhoitovuoden alkua tilitietojen ja niihin liittyvien teknisten eritelmien mallit saataville ja päivittää ne ilmoitettuaan asiasta maatalousrahastojen komitealle.
                  Teknisten eritelmien on sisällettävä:

                              a)

                              yksittäisiä tilitietoja koskevat vuosikohtaiset tietovaatimukset (taulukko X),

                              b)

                              erityisohjeet maataloustukirahaston ja maaseuturahaston menoja koskevien tiedostojen lähettämiseksi,

                              c)

                              tietokenttien kuvaukset (muistituki),

                              d)

                              maaseuturahastoa koskevien budjettikoodien rakenne.”

                  6)

                  Muutetaan 34 artikla seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
                              ”Jos komissio selvityksen perusteella katsoo, ettei menoja ole toteutettu unionin sääntöjen mukaisesti, se antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle tiedoksi havaintonsa sekä tulevan sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi toteutettavat korjaavat toimenpiteet ja ilmoittaa rahoitusoikaisun alustavan tason, jonka se kyseisessä menettelyn vaiheessa katsoo vastaavan havaintoja. Se esittää tiedonannossaan myös kahdenvälisen kokouksen pitämistä neljän kuukauden kuluessa jäsenvaltion vastaukselle asetetun määräajan päättymisestä. Tiedonannossa on viitattava tähän artiklaan.”

                              b)

                              Lisätään 3 kohtaan neljäs alakohta seuraavasti:
                              ”Jos jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle, ettei kahdenvälistä kokousta tarvita, kuuden kuukauden määräaika alkaa siitä päivästä, jona komissio vastaanottaa ilmoituksen.”

                              c)

                              korvataan 9 kohta seuraavasti:
                              ”9.   Komissio voi asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joista se ilmoittaa asianomaiselle jäsenvaltiolle, pidentää 2–5 kohdassa asetettuja määräaikoja.”

                  7)

                  Korvataan liite I tämän asetuksen liitteen tekstillä.

                  8)

                  Muutetaan liite XIII seuraavasti:

                              a)

                              poistetaan 3 kohta;

                              b)

                              korvataan 10 kohta seuraavasti:

                                          ”10.

                                          Toimenpiteet, jotka on myönnetty asetuksen (EU) N:o 1308/2013 219 artiklan 1 kohdan, 220 artiklan 1 kohdan ja 221 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla maatalousmarkkinoita tukevina toimenpiteinä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti.”

            2 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2018.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

         (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 908/2014, annettu 6 päivänä elokuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastuksia koskevien sääntöjen, vakuuksien ja avoimuuden osalta (EUVL L 255, 28.8.2014, s. 59).

         (3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

         (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/1758, annettu 27 päivänä syyskuuta 2017, niiden tilitietojen muodosta ja sisällöstä, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle maataloustukirahaston ja maaseuturahaston tilien tarkastamista ja hyväksymistä sekä valvonta- ja ennustetarkoituksia varten (EUVL L 250, 28.9.2017, s. 1).

         (5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

         (6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1234/2007, annettu 22 päivänä lokakuuta 2007, maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1).

         LIITE
         ”
               LIITE 1

                  JOHDON VAHVISTUSLAUSUMA

               (3 artikla)
               Minä, allekirjoittanut, …, ….:n maksajaviraston johtaja, esitän kyseisen maksajaviraston tilinpäätöksen varainhoitovuodelta 16.10.xx–15.10.xx+1.
               Oman arvioni ja käytettävissäni olevien tietojen, kuten sisäisen tarkastuksen yksikön työn tulosten, perusteella vakuutan seuraavaa:

                           —

                           sähköisessä muodossa esitetty ja toimitettu tilinpäätös tarjoaa parhaan tietoni mukaan todenperäisen, täydellisen ja tarkan kuvan edellä tarkoitetun varainhoitovuoden menoista ja tuloista. Kaikki tiedossani olevat velat, ennakot, vakuudet ja varastot on merkitty tilinpitoon, ja kaikki perityt, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskevat tulot on asianmukaisesti tuloutettu kyseisille rahastoille;

                           —

                           olen ottanut käyttöön järjestelmän, jolla tarjotaan riittävä varmuus siitä, että tilien perustana olevat tapahtumat ovat laillisia ja sääntöjenmukaisia, sekä siitä, että tukihakemusten tukikelpoisuutta ja, maaseudun kehittämisen osalta, tuen myöntämismenettelyä hallinnoidaan, valvotaan ja dokumentoidaan unionin sääntöjä noudattaen.

                     Tilinpäätökseen kirjatut menot käytettiin niiden aiottuun tarkoitukseen asetuksen (EU) N:o 1306/2013 mukaisesti.
               Vahvistan, että käyttöön on otettu asetuksen (EU) N:o 1306/2013 58 artiklaan perustuvat toimivat ja oikeasuhteiset petostentorjuntatoimenpiteet ja että niissä otetaan huomioon havaitut riskit.
               Kyseinen vakuutus annetaan kuitenkin seuraavin varauksin:
               Lisäksi vahvistan, että tiedossani ei ole mitään julkistamatonta seikkaa, joka voisi vahingoittaa unionin taloudellisia etuja.
               Allekirjoitus
            ”