title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1432, annettu 1 päivänä syyskuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella

text:
                  2.9.2021

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 309/8

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/1432,
         annettu 1 päivänä syyskuuta 2021,
         lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:
         1.   MENETTELY

         1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

                     (1)

                     Neuvosto otti polkumyyntitutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, perusteella neuvoston asetuksella (EY) N:o 383/2009 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 986/2012 (3), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen, jäljempänä ’esi- ja jälkijännitetyt langat’, tuonnissa.

                     (2)

                     Toimenpiteet toteutettiin 46,2 prosentin suuruisena arvotullina, lukuun ottamatta yrityksiä Kiswire Qingdao, Ltd (0 %) sekä Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd ja Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd (molemmat 31,1 %).

                     (3)

                     Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen ensimmäisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella komissio piti toimenpiteet voimassa komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2015/865 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/1382 (5).

               1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

                     (4)

                     Julkaistuaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (6) komissio vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

                     (5)

                     Pyynnön esitti 28 päivänä helmikuuta 2020 European Stress Information Service, jäljempänä ’ESIS’ tai ’pyynnön esittäjä’, jonka osuus esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kokonaistuotannosta unionissa on yli 25 prosenttia.

                     (6)

                     Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

                     (7)

                     Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 4 päivänä kesäkuuta 2020 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Kiinasta peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (7), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

               1.3   Asianomaiset osapuolet

                     (8)

                     Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja unionin käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan viranomaisille ja pyysi niitä toimimaan yhteistyössä.

                     (9)

                     Kaikilla asianomaisilla osapuolilla oli tilaisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemisen järjestämistä komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

               1.4   Otanta

                     (10)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin otantaa perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

               1.4.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

                     (11)

                     Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli alustavasti valinnut unionin tuottajien otoksen. Komissio valitsi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti otoksen käyttäen perusteena unionin suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa niin, että otetaan huomioon myös maantieteellinen edustavuus. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus arvioidusta kokonaistuotannosta unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 46 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta muttei saanut mitään huomautuksia. Tämän vuoksi alustava otos vahvistettiin, ja sen katsotaan edustavan unionin tuotannonalaa.

               1.4.2   Vientiä harjoittavia tuottajia ja etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

                     (12)

                     Pystyäkseen päättämään, olisiko otanta tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja unionin etuyhteydettömien tuojien osalta, näitä osapuolia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan edustustoa unionissa yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. Koska yksikään näistä osapuolista ei ilmoittautunut, otanta ei ollut tarpeen vientiä harjoittavien tuottajien eikä etuyhteydettömien tuojien osalta. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinasta tulevaa tuontia koskevat päätelmät tehdään perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.

               1.5   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

                     (13)

                     Komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille unionin tuottajille sekä Kiinan viranomaisille. Samat kyselylomakkeet sekä tuojille, käyttäjille ja vientiä harjoittaville tuottajille tarkoitetut kyselylomakkeet asetettiin myös saataville verkossa (8) vireillepanopäivänä.

                     (14)

                     Komissio sai kyselyvastaukset otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta sekä unionin tuottajien järjestöltä (ESIS).

                     (15)

                     Covid-19-pandemian puhkeamisen ja jäsenvaltioiden toteuttamien eristystoimenpiteiden vuoksi komissio ei voinut tehdä perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä. Sen sijaan komissio ristiintarkisti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemian vaikutuksia polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin koskevan ilmoituksen (9) mukaisesti. Komissio suoritti seuraavia otokseen valittuja unionin tuottajia koskevan etätarkastuksen:

                                 —

                                 D&D Drótáru Ipari és Kereskedelmi, Miskolc, Unkari;

                                 —

                                 Nedri Spanstaal BV, Venlo, Alankomaat;

                                 —

                                 Global Special Steel Products SAU, Santander, Espanja.

               1.6   Myöhempi menettely

                     (16)

                     Komissio ilmoitti 5 päivänä heinäkuuta 2021 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä.

                     (17)

                     Pyynnön esittäjä toimitti huomautuksia. Komissio tarkasteli huomautuksia asianmukaisesti ja otti ne huomioon.

               1.7   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

                     (18)

                     Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän tammikuuta 2019 ja 31 päivän joulukuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2016 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

               1.8   Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen unionista

                     (19)

                     Tämä tutkimus pantiin vireille 4 päivänä kesäkuuta 2020 eli Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n sopiman siirtymäkauden aikana, jolloin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sovellettiin edelleen unionin lainsäädäntöä. Siirtymäkausi päättyi 31 päivänä joulukuuta 2020. Näin ollen Yhdistyneen kuningaskunnan yritykset ja järjestöt eivät enää 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen voi olla asianomaisia osapuolia tässä menettelyssä.

                     (20)

                     Komissio kehotti asiakirja-aineistoon 18 päivänä tammikuuta 2021 liitetyllä muistiolla Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoita, jotka katsoivat edelleen voivansa olla asianomaisia osapuolia, ottamaan siihen yhteyttä. Yksikään yritys ei ilmoittautunut.

                     (21)

                     Jotta asianomaisilta osapuolilta kerätyt tiedot vastaisivat tilannetta, jossa siirtymäkausi oli päättynyt eikä Yhdistyneeseen kuningaskuntaan enää sovelleta unionin lainsäädäntöä, osapuolia pyydettiin toimittamaan tarkistettu kyselyvastaus EU27-maiden perusteella.

               2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

         2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

                     (22)

                     Tämän tarkastelun kohteena ovat pinnoittamattomat seostamattomasta teräksestä valmistetut langat, sinkillä pinnoitetut seostamattomasta teräksestä valmistetut langat ja pinnoitetut tai pinnoittamattomat seostamattomasta teräksestä valmistetut säikeislangat, joissa on enintään 18 lankaa, vähintään 0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (Taric-koodit 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 ja 7312106991), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. Voimassa olevat toimenpiteet eivät koske galvanoituja (joita ei ole kuitenkaan pinnoitettu millään muulla materiaalilla) seitsemästä langasta koostuvia säikeislankoja, joissa keskellä olevan langan läpimitta on sama tai alle 3 prosenttia suurempi kuin muiden kuuden langan läpimitta, eivätkä ne ole tämän tarkastelun kohteena (10).

                     (23)

                     Tarkastelun kohteena tuotetta käytetään pääasiassa rakennusteollisuudessa betoniraudoitukseen mutta myös ripustus- tai kannatuselementteihin taikka vinoköysisiltoihin. Sitä tuotetaan kovateräksisestä valssilangasta, joka on puhdistettu, vedetty ja kuumennettu ja säikeiden tapauksessa kierretty yhteen, jotta saadaan tietyt läpimittaan, kestävyyteen ja vakauteen liittyvät ominaisuudet.

               2.2   Samankaltainen tuote

                     (24)

                     Tutkimuksessa kävi ilmi, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötarkoitukset:

                                 —

                                 Kiinasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote;

                                 —

                                 Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote;

                                 —

                                 unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

                     (25)

                     Komission päätelmänä oli, että kyseiset tuotteet ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

               3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         3.1   Alustavat huomautukset

                     (26)

                     Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Kiinasta jatkui, joskin paljon vähäisempänä kuin alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (eli tammikuusta 2007 joulukuuhun 2007). Comext-tilastojen (Eurostat) mukaan Kiinasta tulevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuonnin osuus unionin markkinoista oli alle 0,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun alkuperäisessä tutkimuksessa markkinaosuus oli 8,2 prosenttia. Aiemmassa tarkastelussa todettiin yhtä alhainen markkinaosuus (alle 0,1 prosenttia). Absoluuttisina lukuina tarkasteltuna Kiinasta tuleva tuonti väheni jyrkästi: se oli alkuperäisen tutkimuksen aikana 86 918 tonnia, aiemmassa tarkastelussa 99 tonnia ja nyt tässä tarkastelussa 86 tonnia.

                     (27)

                     Kuten 12 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät siis toimittaneet kyselyvastauksia, jotka olisivat sisältäneet tietoja esimerkiksi vientihinnoista ja -kustannuksista, kotimarkkinoiden hinnoista ja kustannuksista, tuotantopanosten kulutuksesta tuotantoprosessissa, tuotannollisista yleiskuluista, kapasiteetista, tuotannosta ja investoinneista. Kiinan viranomaiset ja vientiä harjoittavat tuottajat eivät myöskään käsitelleet asiakirja-aineistoon sisältyvää näyttöä, muun muassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations” (11), jäljempänä ’maaraportti’.

                     (28)

                     Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio saattaa soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut mitään huomautuksia.

                     (29)

                     Näin ollen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät Kiinan osalta perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin, etenkin tarkastelupyyntöön ja asianomaisten osapuolten huomautuksiin sisältyviin tietoihin yhdistettynä muihin tietolähteisiin, joita olivat tuonti- ja vientikauppaa koskevat tilastot (Eurostat ja GTA) ja OECD (12) sekä hintatietoja, uutisia, dataa, analyysejä ja konferensseja rauta- ja terästeollisuudelle tarjoavat riippumattomat tahot, Global Financials (julkaisijana Dun & Bradstreet) (13) ja Global Trade Alert (14).

               3.2   Polkumyynnillä tulevan tuonnin jatkuminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

         3.2.1   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

                     (30)

                     Koska tutkimusta vireille pantaessa oli saatavissa riittävästi näyttöä, joka viittasi siihen, että Kiinan tapauksessa esiintyi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä, komissio pani Kiinaa koskevan tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan nojalla.

                     (31)

                     Saadakseen tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa.

                     (32)

                     Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevien tietojen mukaan Kiinan osalta mahdollinen edustava kolmas maa tässä tapauksessa on Intia. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti edustava maa valitaan, jotta voidaan määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuva normaaliarvo. Komissio totesi tarkastelevansa myös muita mahdollisesti soveltuvia edustavia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

                     (33)

                     Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 18 päivänä syyskuuta 2020 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa voidaan käyttää. Lisäksi komissio yksilöi mahdolliset edustavat maat vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella (nämä maat olivat Brasilia, Malesia ja Turkki). Komissio sai muistioon pyynnön esittäjältä huomautuksia, joissa väitettiin, että Brasilia on merkittävästi heikommin kehittynyt kuin Kiina ja olisi sen vuoksi tämän kriteerin osalta vähemmän samankaltainen kuin Malesia ja Turkki. Brasiliassa ei myöskään vaikuta olevan helposti saatavilla merkityksellisiä ja vääristymättömiä valtion tietoja sähkön, maakaasun ja veden osalta. Pyynnön esittäjä huomautti lisäksi, että valssilangan osalta GTA:sta haetut tiedot koskivat koodia 7213 10, mutta koodi 7213 91 olisi asianmukaisempi. Komissio vahvisti HS-koodin 7213 91 vastaavan valssilangan tuotannontekijää ja haki GTA:sta HS-koodia 7213 91 koskevat tiedot. Näiden uusien tuontitietojen perusteella komission alustava valinta edustavaksi maaksi päti edelleen. Pyynnön esittäjä pitäytyi pyynnössä esittämässään kannassa, jonka mukaan Intia olisi sopiva edustava maa, muttei esittänyt uusia väitteitä. Mitään muita maita ei esitetty sopiviksi ehdokkaiksi.

                     (34)

                     Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 21 päivänä joulukuuta 2020 päivätyllä muistiolla, jäljempänä ’toinen muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Turkin edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton yhden edustavassa maassa toimivan tuottajan (Celik Halat Vetel Sanayii A.S.) käytettävissä olevien tietojen perusteella. Toisesta muistiosta ei saatu huomautuksia.

               3.2.2   Normaaliarvo

                     (35)

                     Hiljattaisissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa (15) komissio totesi, että alalla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä. Komissio päätteli käytettävissä olevan näytön perusteella, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista myös tässä tutkimuksessa.

                     (36)

                     Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että valtio puuttuu Kiinassa merkittävästi yritysten toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (16). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksen pääraaka-aine, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa (17) tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa (18) tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (19). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (20). Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan (21) mukaisia vääristymiä sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan (22) mukaisia vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa.

                     (37)

                     Raportin lisäksi pyynnössä viitattiin erityisesti käytäntöihin, jotka vaikuttavat kustannuksiin ja hintoihin esi- ja jälkijännitettyjen lankojen sektorilla ja terässektorilla (teräksinen valssilanka on esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tärkein tuotantopanos):

                                 —

                                 Kiinan viidestä suurimmasta teräksentuottajasta neljä on valtion omistamia yrityksiä, joten nämä yritykset toimivat Kiinan viranomaisten omistuksessa, määräysvallassa ja poliittisessa valvonnassa;

                                 —

                                 teräsmarkkinoilla on merkittäviä vääristymiä, mukaan lukien ohjeistavat asiakirjat, kuten terästeollisuuden 13. viisivuotissuunnitelma, teollisuuden rakennemuutoksien edistämistä koskevien tilapäisten määräysten täytäntöönpanosta tehty valtioneuvoston päätös nro 40, jäljempänä ’päätös nro 40’, ja teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo;

                                 —

                                 Useat riippumattomat tutkimukset vahvistavat vääristymien esiintymisen teräsalalla: the IMF Country Report No. 17/248, People’s Republic of China, Selected issues, kaksi Kiinassa toimivan Euroopan unionin kauppakamarin julkaisua: China Manufacturing 2025 ja European Business in China Position Paper 2016/2017;

                                 —

                                 raaka-aine- ja energiakustannukset eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, vaan valtio puuttuu niihin;

                                 —

                                 valssilangan, esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tärkeimmän tuotantopanoksen, tuottajat hyötyvät etuuskohtelun mukaisesta lainanannosta, koska jopa tuottajat, joilla on merkittävästi pitkäaikaista velkaa, voivat luottaa siihen, että ne saavat tarvittaessa taloudellista tukea keskus- tai paikallisviranomaisilta.

                     (38)

                     Kuten 28 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös raportissa, olevaa näyttöä tai valituksen tekijän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa, tai kumonnut tämän näytön.

                     (39)

                     Kuten aiemmissakin Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan maaraporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. Komissio täydensi tätä näyttöä ja teki omia tutkimuksia eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa, kuten myös sen aiemmissa tutkimuksissa todettiin.

                     (40)

                     Erityisesti terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus. Valtio omistaa monet suurimmista tuottajista. Joihinkin viitataan nimenomaisesti terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelmassa (2016–2020). Esimerkiksi Kiinan valtion omistama Shanxi Taiyuan Iron & Steel Co. Ltd., jäljempänä ’Tisco’, mainitsee verkkosivustollaan olevansa rauta- ja terästeollisuuden superjätti, joka on kehittynyt poikkeuksellisen suureksi rauta- ja teräskompleksikompleksiksi ja integroitunut raudan louhintaan, raudan ja teräksen tuotantoon, jalostukseen, toimittamiseen ja kaupankäyntiin (23). Baosteel on toinen suuri Kiinan valtion omistuksessa oleva yritys, joka valmistaa terästä ja muodostaa osan hiljattain konsolidoitua yhtiötä China Baowu Steel Group Co. Ltd (aiemmalta nimeltään Baosteel Group and Wuhan Iron & Steel) (24). Nimellisesti valtion omistuksessa ja yksityisomistuksessa olevien yritysten lukumäärän arvioidaan olevan lähes tasoissa, mutta Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman 10 suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä (25). Kymmenen suurimman tuottajan osuus tuotannonalan koko tuotoksesta vuonna 2016 oli vain noin 36 prosenttia, mutta Kiinan viranomaiset asettivat samana vuonna tavoitteeksi konsolidoida teräksen tuotannosta 60–70 prosenttia noin kymmenelle suurelle yrityksille vuoteen 2025 mennessä (26). Kiinan viranomaiset toistivat tämän aikomuksen huhtikuussa 2019 julkistaessaan terästeollisuuden konsolidointia koskevat ohjeet (27). Tällaiseen konsolidointiin voi liittyä kannattavien yksityisten yritysten pakotettuja yhteenliittymiä heikosti suoriutuvien valtion omistuksessa olevien yritysten kanssa (28). Koska esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kiinalaiset viejät eivät toimineet yhteistyössä, esi- ja jälkijännitettyjen lankojen yksityisessä ja valtion omistuksessa olevien tuottajien täsmällistä osuutta ei voitu määrittää.

                     (41)

                     Mitä tulee siihen, että Kiinan viranomaiset kykenevät puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puoleen välisiä henkilökohtaisia yhteyksiä ei voitu vahvistaa, koska esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuottajat eivät toimineet yhteistyössä. Useilla esi- ja jälkijännitettyjen lankojen pääraaka-aineen, valssilangan, tuottajilla on kuitenkin tiiviit yhteydet Kiinan kommunistiseen puolueeseen, esimerkiksi puolueen jäseniä on yritysten ylimmässä johdossa tai johtokunnassa. Tästä ovat esimerkkejä HBIS Group, Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) ja Shougang.

                     (42)

                     Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin, jotka toimivat esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannossa käytettävän pääraaka-aineen, valssilangan, sektorilla, sovelletaan suoraan tai välillisesti poliittista valvontaa ja ohjausta. Seuraavista esimerkeistä käy hyvin ilmi Kiinan viranomaisten lisääntyvä puuttuminen valssilankasektorin toimintaan. Monet valssilangan tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan, niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä ja ne korostavat kuulumistaan kommunistiseen puolueeseen. Tutkimuksessa tuli ilmi useiden valssilangan tuottajien (mm. HBIS Group (Hesteel), Jiangsu Shagang, Anshan Iron and Steel Group, Baoshan (Baosteel) ja Shougang) toteuttamia puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia.

                     (43)

                     Lisäksi esi- ja jälkijännitettyjen lankojen sektorilla on käytössä syrjiviä julkisia politiikkoja tai toimenpiteitä, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti.

                     (44)

                     Esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannonala on erikoistunut tuotannonala eikä tutkimuksen aikana yksilöity nimenomaisia toimintapoliittisia asiakirjoja, jotka olisivat ohjanneet erityisesti esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannonalan kehitystä, mutta se hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan esi- ja jälkijännitettyjen lankojen pääraaka-aineen eli teräksen tuotannonalalla.

                     (45)

                     Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta keskeisenä tuotannonalana (29). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla, esimerkiksi terästeollisuuden mukauttamis- ja päivittämissuunnitelmassa (2016–2020), ja jotka olivat voimassa tutkimusajanjakson aikana. Suunnitelmassa todetaan, että terästeollisuus on Kiinan taloudelle merkittävä perustuotannonala, kansallinen kulmakivi (30). Suunnitelmassa esitetyt päätehtävät ja -tavoitteet kattavat tuotannonalan kehittämisen kaikki näkökohdat (31). Taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmassa (32), jota sovellettiin tutkimusajanjakson aikana, ehdotetaan korkealuokkaisia terästuotteita tuottavien yritysten tukemista (33). Siinä käsitellään myös tuotteiden laadun, kestävyyden ja luotettavuuden saavuttamista tukemalla yrityksiä, jotka käyttävät puhtaan teräksen tuotantoon, tarkkuusvalssaukseen ja laadunparannukseen liittyvää teknologiaa (34). Teollisuuden rakennemuutoksia koskevassa ohjeistavassa luettelossa (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos) (35), jäljempänä ’luettelo’, mainitaan teräs kannustettavana tuotannonalana.

                     (46)

                     Kuten edellä esitetyistä terästä – esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannossa tärkeää raaka-ainetta – koskevista esimerkeistä näkyy, Kiinan viranomaiset ohjeistavat alan kehittämistä erilaisilla poliittisilla välineillä ja ohjeilla ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia alan kehittämisessä ja toiminnassa. Esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannonala hyötyy siten valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta toimintaan alan pääraaka-aineen eli teräksen tuotannonalalla.

                     (47)

                     Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden eli teräksen, raudan ja rautaseosten tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

                     (48)

                     Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että 36 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano esi- ja jälkijännitettyjen lankojen alalla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

                     (49)

                     Esi- ja jälkijännitettyjen lankojen alaan vaikuttavat myös 36 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (36).

                     (50)

                     Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että esi- ja jälkijännitettyjen lankojen alaan ei vaikuttaisi 36 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

                     (51)

                     Komissio muistuttaa vielä, että esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

                     (52)

                     Näin ollen sen lisäksi, että esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, vaikutukset kohdistuvat myös kaikkiin tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannuksiin, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

                     (53)

                     Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

                     (54)

                     Käytettävissä oleva näyttö siis osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

               a)   Edustava maa
         1)   Yleiset huomautukset

                     (55)

                     Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

                                 —

                                 Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (37) perusteella samanlainen kuin Kiinalla;

                                 —

                                 kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (38);

                                 —

                                 asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa;

                                 —

                                 jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusija annetaan tarvittaessa sellaiselle maalle, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

                     (56)

                     Kuten 33 ja 34 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi normaaliarvon ja tuotannontekijöiden määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota: 18 päivänä syyskuuta 2020, jäljempänä ’ensimmäinen muistio’, ja 21 päivänä joulukuuta 2020, jäljempänä ’toinen muistio’. Toisessa muistiossa komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille päätelmästään, jonka mukaan se piti Turkkia asianmukaisena edustavana maana tutkimuksen tässä vaiheessa.

               2)   Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso

                     (57)

                     Ensimmäisessä muistiossa komissio yksilöi Brasilian, Malesian ja Turkin maiksi, joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon, jäljempänä ’BKTL’, perusteella.

                     (58)

                     Taloudellisen kehityksen tasosta ei saatu huomautuksia muistion julkaisemisen jälkeen.

               3)   Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto edustavassa maassa

                     (59)

                     Ensimmäisessä muistiossa komissio totesi, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan Brasiliassa, Malesiassa ja Turkissa. Malesiaa ei kuitenkaan otettu huomioon mahdollisena edustavana maana, koska siellä yksilöitiin vain yksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja, jonka viimeisimmät saatavilla olevat rahoitustiedot vuodelta 2018 osoittivat vain vähäistä, lähellä kannattavuusrajaa olevaa voittoa.

               4)   Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

                     (60)

                     Komissio tarkisti edellä mainittujen ja harkittujen maiden osalta julkisten tietojen saatavuuden ja erityisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien rahoitustietojen saatavuuden.

                     (61)

                     Komissio etsi esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuottajia, joilla oli julkisesti saatavilla olevia rahoitustietoja, joita voitaisiin käyttää vääristymättömien ja kohtuullisten myynti-, yleis- ja hallintokustannusten ja voiton määrittämiseen. Komissio rajasi haun yrityksiin, joiden tuloslaskelmat olivat julkisesti saatavilla tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ja jotka olivat kannattavia kyseisellä kaudella. Sen vuoksi toiseen muistioon sisältyi vain yksi yritys Brasiliasta ja yksi Turkista.

                     (62)

                     Ottaen huomioon Brasiliassa ja Turkissa julkisesti saatavilla olevien rahoitustietojen laadun ja yksityiskohtaisuuden sekä myös tuotannontekijöiden vertailuarvojen saatavuuden komissio piti Turkkia asianmukaisena edustavana maana. Turkkilainen yritys Celik Halat Vetel Sanayii AS on julkaissut tarkastetut tilinpäätöksensä, joista käyvät ilmi tuotannolliset yleiskulut. Tilinpäätöksistä näkyy myös, että yrityksen liikevaihdosta merkittävä osuus tulee tarkastelun kohteena olevan tuotteen myynnistä. Brasilialaisen yrityksen tiedot eivät ole näin yksityiskohtaisia.

                     (63)

                     Komissio analysoi huolellisesti kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, jotka koskivat tuotannontekijöitä Turkissa ja totesi seuraavaa:

                                 —

                                 Komissio analysoi ensimmäisessä muistiossa (päivitettynä toisella muistiolla) lueteltuja valssilangan tuontitilastoja ja päätteli, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotiin riittävästi valssilankaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon;

                                 —

                                 Energiatilastot (sähkön ja maakaasun hinnat) tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta olivat helposti saatavilla Turkin tilastolaitoksesta (39);

                                 —

                                 Työvoimakustannuksia koskevat tilastotiedot saatiin Turkin tilastolaitoksen verkkosivustolta (40).

                     (64)

                     Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Kuten komissio totesi 34 kappaleessa, valitulla turkkilaisella yrityksellä (Celik Halat Vetel Sanayii AS) oli julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä, joita voitiin käyttää apuna määritettäessä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ja voittoa.

               5)   Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

                     (65)

                     Kun edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Turkki on asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen tehdä arviointia sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

               6)   Edustavaa maata koskevat päätelmät

                     (66)

                     Edellä esitetyn analyysin perusteella Turkki täyttää kaikki perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, jotta sitä voitaisiin pitää asianmukaisena edustavana maana. Turkissa on etenkin tarkastelun kohteena olevan tuotteen riittävää tuotantoa ja kattavat tiedot saatavilla kaikista tuotannontekijöistä, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä voitosta.

               b)   Vääristymättömien kustannusten määrittämiseen käytetyt lähteet

                     (67)

                     Komissio totesi toisessa muistiossa, että voidakseen muodostaa normaaliarvon laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA-tietokantaa määrittääkseen valssilangan vääristymättömät kustannukset edustavassa maassa.

                     (68)

                     Komissio totesi lisäksi, että edustavan maan vääristymättömien työvoimakustannusten määrittämiseen käytetään ILOn tilastoja ja vääristymättömien energiakustannusten määrittämiseen käytetään kansallisia tilastoja, kuten 63 kappaleessa todetaan. Lopulta komissio kuitenkin käytti laskelmissaan Turkin työvoimakustannuksia koskevia kansallisia tilastoja, koska ne osoittautuivat yksityiskohtaisemmiksi.

                     (69)

                     Komissio sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskulujen arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Tämän määrän määrittämiseksi se käytti 15 kappaleessa mainittujen yhteistyössä toimineiden unionin tuottajien toimittamia rahoitustietoja. Menetelmää selitetään tarkemmin 3.2.2 kohdan e alakohdassa.

                     (70)

                     Lopuksi komissio käytti 64 kappaleessa mainitun valitun turkkilaisen yrityksen rahoitustietoja määrittääkseen myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitot, kuten toisessa muistiossa todetaan.

               c)   Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

                     (71)

                     Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tarkastelussa, komission oli käytettävä unionin tuotannonalan tietoja määrittääkseen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannossa käytettävät tuotannontekijät. Kiinalaisilta yrityksiltä alkuperäisessä tutkimuksessa kerättyjen tietojen ja esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kiinalaisten tuottajien verkkosivustolla saatavilla olevien tietojen perusteella niiden tuotantoprosessi ja käytetyt materiaalit vaikuttavat olevan samanlaiset kuin unionin tuotannonalalla.

                     (72)

                     Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, komissio vahvisti vertailuarvon käyttämällä valssilangan tuotannontekijöiden yksityiskohtaisimpia tariffikoodeja, jotka olivat saatavilla Turkin tariffikoodeissa GTA:n mukaisesti.

                     (73)

                     Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät esittäneet huomautuksia muistioista, jotka koskivat tuotannontekijöihin liittyvän normaaliarvon määrittämiseen käytettäviä tietolähteitä, seuraavat tuotannontekijät ja tariffikoodit määritettiin soveltuvin osin ottaen huomioon kaikki unionin tuotannonalan toimittamat tiedot:

                        Taulukko 1

                        Esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannontekijät

                                    Tuotannontekijä

                                    Turkin tariffikoodi

                                    Tietolähde

                                    Vääristymätön yksikköarvo

                                    Raaka-aine

                                 Valssilanka

                                 7213.91.410013, 7213.91.490013, 7213.91.701013, 7213.917090, 7213.9190

                                 GTA

                                 519,585 euroa/tonni

                                    Työvoima

                                 Palkat valmistussektorilla, NACE C.25

                                 [ei tiedossa]

                                 TÜİK – Veri Portalı (tuik.gov.tr)

                                 5,713 euroa/tunti

                                    Energia

                                 Sähkön kulutusluokka 2 000 –20 000  MWh/vuosi

                                 [ei tiedossa]

                                 Turkin tilastolaitos

                                 0,073 euroa/kWh

               1)   Raaka-aineet

                     (74)

                     Voidakseen määrittää tuottajan tehtaalle toimitettujen raaka-aineiden vääristymättömät hinnat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti – ottaen huomioon, että Kiinassa ei ollut yhteistyössä toimivia tuottajia – komissio käytti kunkin esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotannossa käytetyn raaka-aineen osalta tuontihintaa edustavaan maahan.

                     (75)

                     Komissio käytti kaikkien raaka-aineiden osalta edustavan maan tuontihintoja. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin painotettujen keskimääräisten yksikköhintojen perusteella. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 54 kappaleessa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin.

                     (76)

                     Huomiotta jätettiin myös tuontimäärät, jotka tulevat edustavaan maahan asetuksen (EU) 2015/755 (41) liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Tällä poisjättämisellä ei ollut merkittävämpää vaikutusta, koska jäljelle jäävän tuonnin osuus oli edelleen yli 95 prosenttia kokonaistuontimäärästä edustavaan maahan.

                     (77)

                     Voidakseen määrittää vientiä harjoittavan tuottajan tehtaalle toimitettujen raaka-aineiden vääristymättömät hinnat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti komissio sovelsi tuontihintaan edustavan maan tuontitullia tuotujen materiaalien alkuperämaan mukaan.

               2)   Työvoima

                     (78)

                     Työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti julkisesti saatavilla olevia Turkin kansallisia tilastoja, jotka sisältävät työnantajan verot ja maksut.

               3)   Sähkö

                     (79)

                     Sähkön vertailuarvon määrittämiseksi komissio käytti Turkin tilastolaitoksen verkkosivustolla julkaistuja teollisuuden sähkön hintoja kulutusluokittain.

               d)   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voitto

                     (80)

                     Edellä olevassa 73 kappaleessa kuvattujen tuotannontekijöiden lisäksi laskettiin tuotannolliset yleiskulut eli muut suorat tuotantokustannukset ja käyttökustannukset, poistot ja muut tuotannolliset yleiskulut. Koska kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, tuotannollisten yleiskulujen laskemisen perustana käytettiin suhdetta, joka saatiin jakamalla tuotannolliset yleiskulut unionin tuotannonalan ilmoittamilla suorilla tuotantokustannuksilla (7,87 prosenttia). Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

                     (81)

                     Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton osalta komissio käytti turkkilaisen tuottajan Celik Halat Vetel Sanayii AS:n rahoitustietoja, jotka esitettiin Global Financials -julkaisussa (julkaisija Dun & Bradstreet). Yrityksen julkisesti saatavilla olevat tarkastetut tilinpäätöstiedot asetettiin asianomaisten osapuolten saataville toisen muistion liitteenä.

               e)   Normaaliarvon laskeminen

                     (82)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

                     (83)

                     Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti unionin tuotannonalan toimittamia tietoja kunkin tuotannontekijän (raaka-aineet, työvoima ja energia) kulutuksesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Nämä kulutusmäärät kerrottiin Turkissa määritetyillä vääristymättömillä yksikkökohtaisilla kustannuksilla (ks. d alakohta).

                     (84)

                     Saadakseen vääristymättömät tuotantokustannukset komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin 80 kappaleen mukaisesti määriteltyjen tuotannollisten yleiskulujen prosenttiosuuden.

                     (85)

                     Lopuksi komissio lisäsi 84 kappaleessa kuvatulla tavalla määritettyihin tuotantokustannuksiin edustavan maan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton (ks. 81 kappale). Myynti-, yleis- ja hallintokustannusten osuus ilmaistuna prosentteina suorista kustannuksista ja sovellettuna vääristymättömiin tuotantokustannuksiin oli 11,62 prosenttia ja voiton osuus 9,39 prosenttia.

                     (86)

                     Tällä perusteella komissio muodosti laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska yksikään vientiä harjoittava tuottaja ei toiminut yhteistyössä, normaaliarvo vahvistettiin koskemaan koko maata.

               f)   Vientihinta

                     (87)

                     Koska kyseisen tuonnin määrä oli hyvin vähäinen, 86 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja sen osuus unionin kokonaistuonnista vain 0,34 prosenttia ja osuus unionin markkinoista 0,02 prosenttia ja koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, unioniin suuntautuvan viennin hintoja ei pidetty edustavina. Sen vuoksi komissio ei voinut tehdä merkityksellisiä päätelmiä siitä, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               3.3   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annetaan raueta

                     (88)

                     Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja Kiinaa varten muodostetun laskennallisen normaaliarvon suhde, tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, muiden markkinoiden saavutettavuus ja unionin markkinoiden houkuttelevuus.

               a)   Vienti kolmansiin maihin

                     (89)

                     Komissio yksilöi GTA:n tuontitilastojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana Kiinasta peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kaksi suurinta tuojaa, jotka olivat Filippiinit ja Etelä-Korea. Näille kahdelle markkina-alueelle suuntautuva vienti oli 39 prosenttia EU:n kulutuksesta. Koska komissio päätteli, ettei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinahintoja -kustannuksia normaaliarvon määrittämiseksi tässä tapauksessa, Kiinalle määritettyä laskennallista normaaliarvoa (ks. 3.2.2 kohta) käytettiin vertailukohtana Kiinasta näille suurimmille markkinoille vietyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen hinnoille. Vertailu osoitti, että esi- ja jälkijännitettyjä lankoja vietiin kolmansiin maihin hinnoilla, jotka olivat keskimäärin 35 prosenttia alemmat kuin Kiinan laskennallinen normaaliarvo (756 euroa/tonni).

               b)   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

                     (90)

                     Koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, Kiinan tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin vahvistamiseen käytettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja ja etenkin pyynnön esittäjän toimittamia tietoja.

                     (91)

                     Pyynnön esittäjän mukaan Kiinan tuotantokapasiteetti ylittää merkittävästi nykyiset tuotantomäärät ja sisäisen kysynnän Kiinan markkinoilla. Jäljempänä 92 ja 93 kappaleessa esitetyt luvut liittyvät esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kokonaistuotantoon.

                     (92)

                     Pyynnössä toimitettujen tietojen mukaan esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuotanto Kiinassa oli 3,6 miljoonaa tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinan kysynnän kasvu on hidastunut huomattavasti viime vuosina; keskimäärin kasvu on ollut noin 2 prosenttia, mutta vaihtelut ovat suuria, ja kasvu oli negatiivista vuosina 2015 ja 2018. Keskimääräinen kasvu on alempi kuin tuotannon kasvu samana aikana. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinan kysyntä oli [3,3–3,4] miljoonaa tonnia.

                     (93)

                     Pyynnön esittäjän mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen käyttämätön kapasiteetti Kiinassa on noin 2 miljoonaa tonnia. Pyynnön esittäjä laski käyttämättömän tuotantokapasiteetin käyttämällä perustana tuotannon kehittymistä ja viimeisimmän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perustella laskettua kapasiteettia (42). Pyynnön esittäjä selvensi vielä, että kiinalaiset esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuottajat ovat laajentaneet tuotantoaan merkittävästi tarkastelujaksolla ja laajentavat sitä edelleen luottamuksellisessa tutkimuksessa esitetyn Kiinan tuotantoindeksin perusteella.

                     (94)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, jonka ne voisivat käyttää tuottaakseen esi- ja jälkijännitettyjä lankoja unioniin vietäväksi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

               c)   Muiden markkinoiden saavutettavuus

                     (95)

                     Kiinasta peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen vientiin sovelletaan useita kaupan suojatoimenpiteitä ja muita tuontirajoituksia. Global Trade Alert -tietojen mukaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä sovelletaan Brasiliassa, Etelä-Afrikassa, Kanadassa, Kolumbiassa, Meksikossa, Taiwanissa, Turkissa, Ukrainassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Yhdysvalloissa, tukien vastaisia toimenpiteitä Taiwanissa ja Yhdysvalloissa ja suojatoimenpiteitä Chilessä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Nämä toimenpiteet paitsi rajoittavat kiinalaisten tuottajien pääsyä edellä luetelluille markkinoille myös vahvistavat kiinalaisten esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuottajien epäterveiden kaupan käytäntöjen jatkuvan.

                     (96)

                     Sen vuoksi komissio katsoi, että jos nykyiset toimenpiteet kumotaan, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat vientiä unioniin polkumyyntihinnoin.

               d)   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (97)

                     GTA-tietojen mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tärkeimmille kolmansien maiden markkinoilleen (Etelä-Koreaan ja Filippiineille) hinnoilla, jotka olivat 20 prosenttia alemmat kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat unionin markkinoilla (ks. 116 kappale). Kun otetaan huomioon tämä hintaero (ks. 158 kappale) sekä se, että kaupan suojatoimenpiteet rajoittavat pääsyä useille muille markkinoille (ks. 95 kappale), vienti unioniin on edelleen erittäin houkuttelevaa kiinalaisten viejien kannalta.

                     (98)

                     Unionin markkinat ovat houkuttelevat kiinalaisten tuottajien kannalta myös kokonsa vuoksi, sillä niiden kokonaiskulutus on 538 344 tonnia.

               e)   Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

                     (99)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että riippumatta siitä, esiintyikö polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, on todennäköistä, että Kiinasta unioniin polkumyynnillä tuleva tuonti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               3.4   Polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat yleiset päätelmät

                     (100)

                     Tutkimuksessa ei tehty päätelmiä siitä, tuliko Kiinasta peräisin oleva tuonti unionin markkinoille polkumyyntihinnoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta tämän perusteella ei voida päätellä, että esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kiinalaisten tuottajien epäterveet hinnoittelukäytännöt eivät toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

                     (101)

                     Kun otetaan huomioon Etelä-Koreaan ja Filippiineille suuntautuvan viennin merkittävä määrä (211 000 tonnia verrattuna unioniin vietyihin vain 86 tonniin), tämän kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen katsotaan olevan edustavia mahdollisten polkumyyntikäytäntöjen määrittämiseksi. Jatkuvan epäterveen hinnoittelukäytännön vahvistavat myös useat kaupan suojatoimenpiteet, joita sovelletaan Kiinasta peräisin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen vientiin.

                     (102)

                     Lisäksi komissio totesi muita indikaattoreita, jotka osoittavat, että polkumyynti todennäköisesti toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

                     (103)

                     Kiinan käyttämätön kapasiteetti on erittäin merkittävä ja ylittää kolminkertaisesti unionin kokonaiskulutuksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

                     (104)

                     Unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa vuoksi ja se, että muut markkinat ovat suljettuja kaupan suojatoimenpiteiden vuoksi, osoittivat, että Kiinasta tuleva vienti todennäköisesti suunnattaisiin (uudelleen) unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

                     (105)

                     Näin ollen komissio päätteli, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa.

               4.   VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

         4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

                     (106)

                     Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana samankaltaista tuotetta valmisti 18 tuottajaa unionissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

               4.2   Unionin kulutus

                     (107)

                     Komissio määritti unionin kulutuksen lisäämällä unionin tuotannonalan myyntiin unionin markkinoilla Kiinasta ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin käyttämällä Eurostatin tietoja Taric-koodien (Euroopan unionin yhtenäistariffi) tasolla.

                     (108)

                     Tämän perusteella unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                        Taulukko 2

                        Unionin kulutus

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Unionin kulutus (tonnia)

                                 532 996

                                 560 601

                                 568 200

                                 538 344

                                    Indeksi (2016 = 100)

                                    100

                                    105

                                    107

                                    101

                                    Lähde: Unionin tuottajien tarkastetut tiedot ja tuotannonalaa koskevat tiedot, Eurostat (Taric).

                     (109)

                     Esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kysyntä perustuu pääasiassa rakennusalan toimintaan (tarkastelun kohteena olevan tuotteen pääasiallinen käyttötarkoitus). Sen vuoksi tarkastelun kohteena olevan tuotteen kysynnän kehitys kuvastaa yleistä suuntausta rakennusalalla.

                     (110)

                     Rakennusalan elvyttyä jonkin verran Euroopassa unionin kulutus kohosi noin 7 prosenttia vuonna 2018 verrattuna vuoteen 2016 (43). Kulutuksen kasvua seurasi 6 prosenttiyksikön väheneminen (44) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (se johtui myös kysynnän laskusta, joka liittyi tuulivoimatornien rakentamiseen Saksassa (45), mikä edustaa suurta osuutta unionin esi- ja jälkijännitettyjen lankojen kulutuksesta), ja unionin kulutus kasvoi vain vähän, 1 prosentin, tarkastelujaksolla.

                     (111)

                     Rakennustoiminta unionissa väheni 7,8 prosenttia vuonna 2020 verrattuna tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon, ja alan ennustetaan elpyvän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tasolle vasta vuonna 2022 (ennustettu kasvu 4,1 prosenttia vuonna 2021 ja 3,4 prosenttia vuonna 2022) (46).

               4.3   Tuonti Kiinasta

         4.3.1   Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

            Taulukko 3

            Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

                     2016

                     2017

                     2018

                     Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                     Tuonnin määrä (tonnia)

                     111

                     109

                     78

                     86

                     Tuonnin määrä indeksinä (2016 = 100)

                     100

                     99

                     71

                     78

                     Markkinaosuus

                     0,02 %

                     0,02 %

                     0,01 %

                     0,02 %

                        Lähde: Eurostat (Taric-taso).

                     (112)

                     Toimenpiteiden käyttöönotto ja niiden uusiminen käytännössä lopettivat Kiinasta tulevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuonnin. Tuontimäärä Kiinasta oli tarkastelujaksolla vähäinen, 78–111 tonnia, mikä on 0,01–0,02 prosenttia unionin markkinoista. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että Kiinasta tuleva tuonti oli 86 918 tonnia (8 prosenttia unionin markkinoista) alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla (2007) ja vuonna 2010 osuus oli enää vain 1 prosentti unionin markkinoista.

               4.3.2   Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

                     (113)

                     Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta myytiin Kiinasta unioniin erittäin vähän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, joten sen pohjalta ei voitu tehdä merkityksellisiä päätelmiä.

                     (114)

                     Todennäköinen vientihinta määritettiin Kiinasta tiettyihin kolmansiin maihin suuntautuneen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen viennin perusteella (ks. 97 kappale).

                     (115)

                     Tarkemmin ottaen verrattiin unionin tuotannonalan tuottaman ja myymän samankaltaisen tuotteen hintoja ja Kiinassa tuotettujen ja tiettyihin kolmansiin maihin (Etelä-Koreaan ja Filippiineille) myytyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen hintoja oikaistuna CIF unionin rajalla -tasolle.

                     (116)

                     Hintavertailun perusteella todennäköinen alittavuuden marginaali oli merkittävä (20,3 prosenttia).

               4.4   Tuonti muista kolmansista maista

                     (117)

                     Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat kehittyivät seuraavasti:

                        Taulukko 4

                        Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

                                 Maa

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Yhteensä kolmansista maista Kiinaa lukuun ottamatta

                                 Tuonti (tonnia)

                                 30 460

                                 25 937

                                 31 064

                                 25 500

                                 Indeksi

                                 100

                                 85

                                 102

                                 84

                                 Markkinaosuus

                                 5,7 %

                                 4,6 %

                                 5,5 %

                                 4,7 %

                                 Hinta (euroa/tonni)

                                 649

                                 770

                                 872

                                 836

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 119

                                 134

                                 129

                                 Thaimaa

                                 Tuonti (tonnia)

                                 3 965

                                 5 174

                                 9 972

                                 11 337

                                 Markkinaosuus

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 1,8 %

                                 2,1 %

                                 Hinta (euroa/tonni)

                                 607

                                 700

                                 859

                                 759

                                 Venäjä

                                 Tuonti (tonnia)

                                 11 292

                                 13 875

                                 8 861

                                 4 875

                                 Markkinaosuus

                                 2,1 %

                                 2,5 %

                                 1,6 %

                                 0,9 %

                                 Hinta (euroa/tonni)

                                 589

                                 717

                                 814

                                 746

                                 Etelä-Korea

                                 Tuonti (tonnia)

                                 12 600

                                 2 457

                                 3 942

                                 3 968

                                 Markkinaosuus

                                 2,4 %

                                 0,4 %

                                 0,7 %

                                 0,7 %

                                 Hinta (euroa/tonni)

                                 608

                                 835

                                 896

                                 905

                                 Muut kolmannet (Kiinaa, Thaimaata, Etelä-Koreaa ja Venäjää lukuun ottamatta)

                                 Tuonti (tonnia)

                                 2 602

                                 4 431

                                 8 290

                                 5 320

                                 Markkinaosuus

                                 0,5 %

                                 0,8 %

                                 1,5 %

                                 1,0 %

                                 Hinta (euroa/tonni)

                                 1 171

                                 985

                                 939

                                 1 030

                                    Lähde: Eurostat (Taric-taso).

                     (118)

                     Eurostatin Taric-tasolla ilmoittamien tietojen perusteella tuonti muista kolmansista maista oli yhteensä 25 500 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarkastelujakson aikana kolmansista maista (Kiinaa lukuun ottamatta) tulevan tuonnin markkinaosuus oli suhteellisen vakaa (4,6–5,7 prosenttia). Thaimaasta ja Venäjältä tulevan tuonnin osuus kokonaistuonnista oli koko tarkastelujakson ajan yli 50 prosenttia. Muita vientiä harjoittavia maita, joiden tuontimäärät unioniin olivat kohtuullisia, olivat Ukraina, Turkki ja Etelä-Korea.

                     (119)

                     Kolmansista maista tulevan tuonnin painotettu keskimäärinen hinta oli tarkastelujaksolla keskimäärin 5,2 prosenttia korkeampi kuin otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräinen hinta (ks. taulukko 8), mikä todennäköisesti selittää tuonnin markkinaosuuden vakautta.

               4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

         4.5.1   Yleiset huomautukset

                     (120)

                     Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

                     (121)

                     Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit unionin tuotannonalan järjestön (ESIS) toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella. Tiedot koskivat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

                     (122)

                     Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

                     (123)

                     Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

               4.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

         4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                     (124)

                     Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste yhteensä kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 5

                        Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste unionin tuottajien osalta

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Tuotantomäärä (tonnia)

                                 640 180

                                 687 215

                                 678 242

                                 658 922

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 107

                                 106

                                 103

                                 Tuotantokapasiteetti (tonnia)

                                 838 776

                                 850 085

                                 866 952

                                 946 481

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 101

                                 103

                                 113

                                 Kapasiteetin käyttöaste

                                 76 %

                                 81 %

                                 78 %

                                 70 %

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

                     (125)

                     Unionin tuotanto kasvoi 3 prosenttia tarkastelujaksolla ja seuraili suunnilleen tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutuksen kehitystä unionin markkinoilla (5–7 prosentin kasvu vuosina 2017–2018, jonka jälkeen pudotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla).

                     (126)

                     Tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 10 prosenttia verrattuna vuoteen 2018 (kaikkiaan 13 prosenttia tarkastelujaksolla) useiden unionin tuottajien tekemien investointien vuoksi (myös uusiin tuotantolinjoihin) kysynnän suuntausten perusteella vuosina 2017–2018, kun rakennusala oli kasvussa.

                     (127)

                     Edellä mainittujen indikaattorien muutokset (eli tuotantokapasiteetin kasvu ylitti tosiasiallisen tuotannon) johti kapasiteetin käyttöasteen laskuun. Tuotannonala pysyi elinkelpoisena, mutta käyttöasteet laskivat 76 prosentista 70 prosenttiin tarkastelujaksolla.

               4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

                     (128)

                     Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 6

                        Unionin tuottajien myyntimäärä ja markkinaosuus

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Myyntimäärä unionissa (tonnia)

                                 500 026

                                 532 455

                                 534 957

                                 510 857

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 106

                                 107

                                 102

                                 Markkinaosuus

                                 94 %

                                 95 %

                                 94 %

                                 95 %

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

                     (129)

                     Unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myyntimäärä kasvoi 2 prosenttia tarkastelujaksolla unionin kulutuksen kehityksen mukaisesti.

                     (130)

                     Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana tarkastelujakson aikana.

               4.5.2.3   Kasvu

                     (131)

                     Vuoden 2016 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana unionin kulutus kasvoi 1 prosentin. Unionin tuotannonalan myyntimäärä lisääntyi 2 prosenttia, joka näkyi hieman kasvaneena markkinaosuutena (95 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli kasvua oli 1 prosentti vuoteen 2016 verrattuna.

               4.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

                     (132)

                     Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 7

                        Unionin tuottajien työllisyys ja tuottavuus

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Työntekijöiden määrä

                                 957

                                 983

                                 1 040

                                 1 053

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 103

                                 109

                                 110

                                 Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

                                 669

                                 699

                                 652

                                 626

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 104

                                 98

                                 94

                                    Lähde: Unionin tuotannonalan toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

                     (133)

                     Unionin tuotannonalan työllisyys kasvoi 10 prosenttia tarkastelujakson aikana. Koska tuotanto kasvoi hitaammin kyseisenä ajanjaksona, tuottavuus väheni 6 prosenttia samalla kaudella.

               4.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

                     (134)

                     Kiinasta unioniin suuntautuvan vientimyynnin ei katsottu olevan edustavaa hinnan eikä määrien osalta, kuten 87 kappaleessa todetaan. Näin ollen polkumyyntiä ei voitu vahvistaa tällä ajanjaksolla unionin markkinoilla.

                     (135)

                     Kun unionin tuotannonalaan ei kohdistunut Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttamaa painetta, se kykeni voittamaan kysynnän vaihteluista ja valssilangan (esi- ja jälkijännitettyjen lankojen pääraaka-aineen) hintojen kohoamisesta aiheutuvat haasteet. Tuotannonala on kuitenkin edelleen haavoittuva, kuten lähellä kannattavuusrajaa olevat voitot ja kysynnän suuri vaihtelu osoittavat.

               4.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

         4.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

                     (136)

                     Unionin tuotannonalan keskimääräiset myyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa ja yksikkökustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 8

                        Keskimääräiset myyntihinnat unionissa ja yksikkökustannukset

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionissa (euroa/tonni)

                                 639

                                 715

                                 868

                                 752

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 112

                                 136

                                 118

                                 Tuotannon yksikkökustannukset
                                 (euroa/tonni)

                                 676

                                 746

                                 860

                                 803

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 110

                                 127

                                 119

                                    Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (137)

                     Unionin tuotannonalan keskimääräinen yksikkömyyntihinta etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kohosi 18 prosenttia tarkastelujaksolla, ja vuonna 2018 väliaikainen hintojen nousu oli 36 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna.

                     (138)

                     Myyntihintojen kehityksessä kuvastui lähinnä tuotantokustannusten kohoaminen, pääasiassa esi- ja jälkijännitettyjen lankojen pääraaka-aineen, valssilangan, kustannusten kohoaminen. Suuntauksen hienoinen kääntyminen vuonna 2019 kuvastaa hintapainetta, joka johtuu unionin kulutuksen vähenemisestä.

               4.5.3.2   Työvoimakustannukset

                     (139)

                     Keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 9

                        Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

                                 39 592

                                 40 377

                                 41 721

                                 42 371

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 102

                                 105

                                 107

                                    Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (140)

                     Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohden kasvoivat tarkastelujaksolla 7 prosenttia.

               4.5.3.3   Varastot

                     (141)

                     Varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 10

                        Varastot

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Loppuvarastot (tonnia)

                                 8 871

                                 10 597

                                 9 827

                                 9 096

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 119

                                 111

                                 103

                                 Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

                                 3,0 %

                                 3,7 %

                                 3,5 %

                                 3,1 %

                                    Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (142)

                     Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina tarkastelujaksolla, kasvua oli vaatimattomat 3 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla niiden varastot olivat noin 3 prosenttia tuotannosta. Edellä esitetty osoittaa erittäin tasapainoista suhdetta otokseen valittujen unionin tuottajien myynnin ja tuotannon välillä.

               4.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

                     (143)

                     Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                        Taulukko 11

                        Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                                 Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                                 2 %

                                 1 %

                                 6 %

                                 –1 %

                                 Kassavirta (euroa)

                                 8 026 311

                                 2 095 475

                                 14 174 734

                                 6 744 880

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 26

                                 177

                                 84

                                 Investoinnit (euroa)

                                 1 070 047

                                 3 374 137

                                 3 419 199

                                 4 322 493

                                 Indeksi (2016 = 100)

                                 100

                                 315

                                 320

                                 404

                                 Investointien tuotto

                                 9 %

                                 6 %

                                 37 %

                                 –9 %

                                    Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

                     (144)

                     Komissio määritti unionin tuotannonalan kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus oli kaiken kaikkiaan alhainen ja häilyi kannattavuusrajalla tarkastelujaksolla vuotta 2018 lukuun ottamatta. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus parani tarkastelujaksolla vuoteen 2018 asti 2 prosentista 6 prosenttiin, kun unionin rakennusalan markkinakasvusta johtuva suuri kysyntä yhdistyi unionin tuottajien kykyyn siirtää valssilangan kustannusten nousu eteenpäin. Kannattavuus laski hieman alle kannattavuusrajan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Negatiivinen kannattavuus ja myyntihintojen lasku vuonna 2019 johtui odotettua heikommasta kysynnästä ja valssilangan korkeista hinnoista.

                     (145)

                     Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta pysyi positiivisena koko tarkastelujakson, ja kauden jälkipuoliskolla se osoitti samaa suuntausta kuin kannattavuus eli huomattavaa parannusta vuonna 2018, jonka jälkeen 16 prosentin pudotus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna tarkastelujakson alkuun.

                     (146)

                     Investointien nelinkertaistuminen tarkastelujaksolla osoittaa unionin tuotannonalan jatkuvia pyrkimyksiä lisätä tehokkuuttaan, päästä uusille markkinoille ja pysyä kilpailukykyisenä sekä unionin markkinoilla että globaalisti. Investoinnit tehtiin pääasiassa tuotantolaitosten ja -laitteiden päivittämiseen ja korvaamiseen.

                     (147)

                     Investointien tuotto samankaltaisen tuotteen tuotannosta ja myynnistä osoitti samaa suuntausta kuin kannattavuus eli oli positiivinen tarkastelujakson kolmen ensimmäisen vuoden aikana, kohosi jyrkästi vuonna 2018 ja muuttui sitten negatiiviseksi (-9 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               4.5.4   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

                     (148)

                     Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuotannonalan tilanne makrotasolla oli vakaa kulutuksen yleisen heikosti kasvavan suuntauksen (+ 1 prosentti tarkastelujaksolla) mukaisesti, mikä vaikutti unionin tuotannonalan tuotanto- ja myyntimäärän vähäiseen kasvuun.

                     (149)

                     Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että tuotannonalan tilanne mikrotasolla oli melko positiivinen, joskin se oli edelleen haavoittuva. Kannattavuus ja kassavirta olivat positiivisia tarkastelujaksolla, ja kannattavuus muuttui negatiiviseksi vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (joskin se oli hyvin lähellä kannattavuusrajaa), mikä johtui odotettua pienemmästä kysynnästä rakennusalalla. Unionin rakennusmarkkinoiden elpyessä unionin tuotannonalan tilanteen odotetaan kuitenkin kohenevan.

                     (150)

                     Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne ei näin ollen ollut vahingollinen, ja suhteellisen myönteisen tilanteen pääsyynä olivat Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnissa voimassa olevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet.

                     (151)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

               5.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

                     (152)

                     Komissio päätteli johdanto-osan 151 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tämän vuoksi komissio tarkasteli tarkemmin Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin alun perin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

                     (153)

                     Vahingon toistumisen todennäköisyyden määrittämiseksi siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, analysoitiin seuraavia osatekijöitä: a) tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, b) Kiinasta tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ilman polkumyyntitoimenpiteitä ja c) unionin markkinoiden houkuttelevuus.

               5.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

                     (154)

                     Kiinan merkittävästä kulutuksesta huolimatta tuotanto (yli 233 000 tonnia) ylitti kotimaisen kulutuksen, minkä vuoksi kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin kohdistui kasvavaa painetta.

                     (155)

                     Kiinan ylikapasiteetti on ilmeinen: pyynnön esittäjän toimittamien tietojen mukaan Kiinassa tuotettiin vuonna 2019 esi- ja jälkijännitettyjä lankoja noin 3,6 miljoonaa tonnia ja arvioitu kapasiteetti on 4,5–5,6 miljoonaa tonnia (47). Kiinan käyttämätön tuotantokapasiteetti (eli noin 2 miljoonaa tonnia) on ainakin kolme kertaa unionin markkinoiden suuruinen.

               5.2   Kiinasta tulevan tuonnin todennäköiset hintatasot ilman polkumyyntitoimenpiteitä ja vaikutus unionin tuotannonalaan

                     (156)

                     Johdanto-osan 96 kappaleessa pääteltiin, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veisivät todennäköisesti suuria määriä esi- ja jälkijännitettyjä lankoja unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta ja että vienti tapahtuisi todennäköisesti polkumyyntihinnoin.

                     (157)

                     Toimenpiteiden käyttöönotto vuonna 2009 näyttää estäneen kiinalaisia viejiä jatkamasta tuotteen myymistä polkumyynnillä unionin markkinoilla suurina määrinä ja alhaisin hinnoin. Tämän vuoksi Kiinasta unioniin tuodaan vain mitättömän vähäisiä määriä.

                     (158)

                     Kiinan vientihinnat sen tärkeimpiin vientikohteisiin (Etelä-Koreaan ja Filippiineille, joihin suuntautuvan viennin osuus on noin 40 prosenttia unionin kulutuksesta) alittavat unionin tuotannonalan hinnat 20,3 prosentilla. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät ovat ohjanneet suurimman osan viennistään muille markkinoille hinnoilla, jotka ovat paljon alemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla.

               5.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

                     (159)

                     Kuten 97 ja 98 kappaleessa mainitaan, unionin markkinat ovat houkuttelevat sekä kokonsa että hintatasonsa puolesta.

                     (160)

                     Unionin markkinoiden suuri koko, sen valuutan suhteellinen vahvuus ja unionin korkeammat hinnat verrattuna muiden suurten kolmansien maiden markkinoihin tekevät unionin markkinoista erittäin houkuttelevat kiinalaisten tuottajien kannalta. Tämä korkea todennäköinen hinnan alittavuuden marginaali perustuu kolmansiin maihin suuntautuvan Kiinan viennin hintojen ja unionin tuotannonalan hintojen vertailuun, ja se tekee unionin markkinoista muita suuria kolmansien maiden markkinoita houkuttelevammat kiinalaisten tuottajien kannalta. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat viedä unioniin hinnoilla, jotka ylittävät kolmansien maiden hinnat mutta alittavat silti unionin tuotannonalan hinnat.

                     (161)

                     Lisäksi myös muilla suurilla markkinoilla, kuten Yhdysvaltojen, Brasilian, Kanadan ja Turkin markkinoilla, on voimassa toimenpiteitä Kiinasta peräsin olevien esi- ja jälkijännitettyjen lankojen tuonnissa (ks. 95 kappale). Näin ollen jos unionin toimenpiteiden annettaisiin raueta, unionin markkinat olivat luonnollisesti erittäin houkuttelevat Kiinasta tulevan viennin kannalta.

               5.4   Päätelmät

                     (162)

                     Kun otetaan huomioon tutkimuksen havainnot eli Kiinan arvioitu käyttämätön kapasiteetti ja Kiinasta EU:hun suuntautuvan viennin odotettavissa oleva hintataso, katsotaan, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamatta jättäminen johtaisi erittäin todennäköisesti vahingon toistumiseen ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalan heikkoa tilannetta, koska Kiinasta polkumyynnillä tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi ja alittaisi unionin tuotannonalan myyntihinnat.

               6.   UNIONIN ETU

                     (163)

                     Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko Kiinaan kohdistuvien voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

                     (164)

                     Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

                     (165)

                     Tämän perusteella komissio tutki, oliko polkumyynnin ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole unionin edun mukaista. Alkuperäisessä tutkimuksessa toimenpiteiden käyttöönottoa ei pidetty unionin edun vastaisena.

               6.1   Unionin tuotannonalan etu

                     (166)

                     Toimenpiteiden ansiosta unionin tuotannonala kykeni saavuttamaan ja säilyttämään suhteellisten positiivisen mikrotaloudellisen tilanteen, kuten 150 kappaleessa selitetään. Unionin tuotannonala on elpymässä, ja se on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen tehokkuuttaan ja tehnyt investointeja säilyttääkseen kilpailukykynsä. Tuotannonala on kuitenkin edelleen haavoittuva, mitä osoittavat lähellä kannattavuusrajaa olevat voittotasot, jotka johtuvat rajallisesta kyvystä siirtää raaka-aineiden hinnan korotuksista ja rakennusalan (jolla kysynnän vaihtelu on suurta) toiminnan vähenemisestä johtuvat kustannukset eteenpäin. Toimenpiteiden voimassaolon päättäminen johtaisi tämän vuoksi todennäköisesti polkumyynnillä unionin markkinoille tulevan halpatuonnin aiheuttaman merkittävän vahingon toistumiseen, mikä heikentäisi entisestään unionin tuotannonalan haavoittuvaa tilannetta.

                     (167)

                     Jos toimenpiteet pidetään voimassa, unionin tuotannonalan odotetaan pystyvän toteuttamaan operatiiviset investointinsa, parantamaan kannattavuuttaan ja säilyttämään mittava työvoimansa.

                     (168)

                     Kiinan vastaisten toimenpiteiden jatkaminen hyödyttäisi näin ollen unionin tuotannonalaa.

               6.2   Tuojien/kauppiaiden etu

                     (169)

                     Kuten 12 kappaleessa mainitaan, yhtään tuojaa ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen eikä tutkimuksen aikana (sama tilanne kuin aiemmassa tarkastelussa). Vaikkakaan ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi negatiivinen vaikutus tuojien toimintaan, tuojat eivät ole riippuvaisia Kiinasta ja voivat hankkia tarkastelun kohteena olevaa tuotetta muistakin sitä toimittavista maista, kuten Thaimaasta ja Venäjältä. Sen vuoksi päätellään, että tuojien näkökulmasta ei ole pakottavia syitä olla jatkamatta voimassa olevia toimenpiteitä (kuten pääteltiin aiemmassakin tarkastelussa).

               6.3   Käyttäjien etu

                     (170)

                     Yhtään käyttäjää ei ilmoittautunut vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen eikä tutkimuksen aikana. Sen vuoksi ei ollut mitään merkkejä siitä, että viimeisimmässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa tehdyt päätelmät (48) eivät enää pätisi ja että toimenpiteiden voimassa pitämisellä olisi käyttäjiin negatiivinen vaikutus, joka olisi suurempi kuin niiden positiivinen vaikutus.

               6.4   Unionin etua koskevat päätelmät

                     (171)

                     Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten Kiinasta tulevaa tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa.

               7.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

                     (172)

                     Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa asetuksella (EU) 2015/865, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/1382, käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

                     (173)

                     Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamien tarkastelun kohteena olevien tuotteiden tuontiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan siihen on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Niihin ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

                     (174)

                     Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (49). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

                     (175)

                     Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Suojatoimenpiteiden soveltamisalasta saatiin huomautuksia pyynnön esittäjältä (ks. 177 ja 178 kappale).

                     (176)

                     Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (50) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

                     (177)

                     Komissio otti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/159 (51) käyttöön tiettyjä terästuotteita koskevan suojatoimenpiteen kolmeksi vuodeksi. Suojatoimenpiteen voimassaoloa jatkettiin komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/1029 (52)30 päivään kesäkuuta 2024 saakka. Tarkastelun kohteena oleva tuote (tarkemmin ottaen tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7217 10 90 ja ex 7217 20 90 luokiteltu tuote) on yksi suojatoimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvista tuoteluokista. Näin ollen kun suojatoimenpiteessä vahvistetut tariffikiintiöt ylittyvät, samasta tuonnista kannettaisiin sekä kiintiön ylittävä tulli että polkumyyntitulli. Koska polkumyyntitoimenpiteiden ja suojatoimenpiteiden kumuloituminen voi johtaa siihen, että kauppaan kohdistuu haluttua suurempi vaikutus, komissio päätti estää polkumyyntitullin ja kiintiön ylittävän tullin samanaikaisen soveltamisen tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta suojatullin voimassaolon ajaksi.

                     (178)

                     Tämä tarkoittaa sitä, että jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ja se ylittää tämän asetuksen nojalla käyttöön otettujen polkumyyntitullien tason, kannetaan ainoastaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kiintiön ylittävä tulli. Tämän asetuksen nojalla käyttöön otettujen tullien kantaminen suspendoidaan suojatullin ja polkumyyntitullin samanaikaisen soveltamisen ajaksi. Jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ja se on asetettu alemmalle tasolle kuin tässä asetuksessa säädetyt polkumyyntitullit, kannetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun kiintiön ylittävän tullin lisäksi kyseisen tullin ja tällä asetuksella käyttöön otettujen polkumyyntitullien välinen erotus. Se osa polkumyyntitullien määristä, jota ei kanneta, suspendoidaan.

                     (179)

                     Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

            1 artikla

               1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja, sinkillä pinnoitettuja seostamattomasta teräksestä valmistettuja lankoja ja pinnoitettuja tai pinnoittamattomia seostamattomasta teräksestä valmistettuja säikeislankoja, joissa on enintään 18 lankaa, vähintään 0,6 painoprosenttia hiiltä, joiden poikkileikkauksen suurin läpimitta on suurempi kuin 3 mm ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 ja ex 7312 10 69 (Taric-koodit 7217109010, 7217209010, 7312106191, 7312106591 ja 7312106991). Lopullinen polkumyyntitulli ei koske galvanoituja (joita ei ole kuitenkaan pinnoitettu millään muulla materiaalilla) seitsemästä langasta koostuvia säikeislankoja, joissa keskellä olevan langan läpimitta on sama tai alle 3 prosenttia suurempi kuin muiden kuuden langan läpimitta.

               2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraava:

                           Yritys

                           Taric-lisäkoodi

                           Polkumyyntitulli

                           Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao

                           A899

                           0 %

                           Ossen Innovation Materials Co. Joint Stock Company Ltd, Maanshan, ja Ossen Jiujiang Steel Wire Cable Co. Ltd, Jiujiang

                           A952

                           31,1 %

                           Kaikki muut yritykset

                           A999

                           46,20 %

               3.   Edellä 2 kohdassa mainitulle yritykselle määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

               4.   Jotta vältetään polkumyyntitullin ja täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2019/159 käyttöön otetun suojatoimenpiteen samanaikainen soveltaminen, jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen ja se ylittää tämän asetuksen nojalla käyttöön otettujen polkumyyntitullien tason, kannetaan ainoastaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu kiintiön ylittävä tulli. Tämän asetuksen nojalla käyttöön otettujen tullien kantaminen suspendoidaan suojatullin ja polkumyyntitullin samanaikaisen soveltamisen ajaksi. Jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua kiintiön ylittävää tullia ryhdytään soveltamaan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen ja se on asetettu alemmalle tasolle kuin tässä asetuksessa säädetyt polkumyyntitullit, kannetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 1 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun kiintiön ylittävän tullin lisäksi kyseisen tullin ja tällä asetuksella käyttöön otettujen polkumyyntitullien välinen erotus. Se osa polkumyyntitullien määristä, jota ei kanneta, suspendoidaan.

               5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

            2 artikla
            Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
            Tehty Brysselissä 1 päivänä syyskuuta 2021.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 383/2009, annettu 5 päivänä toukokuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 118, 13.5.2009, s. 1).

            (3)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 986/2012, annettu 22 päivänä lokakuuta 2012, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnista annetulla asetuksella (EY) N:o 383/2009 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä (EUVL L 297, 26.10.2012, s. 1).

            (4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/865, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 139, 5.6.2015, s. 12).

            (5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1382, annettu 2 päivänä syyskuuta 2019, tiettyihin suojatoimenpiteiden kohteena oleviin terästuotteisiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden tai tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotosta annettujen tiettyjen asetusten muuttamisesta (EUVL L 227, 3.9.2019, s. 1).

            (6)  Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 322, 26.9.2019, s. 5).

            (7)  Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen (esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat) tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 185, 4.6.2020, s. 5).

            (8)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2457

            (9)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

            (10)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 986/2012, annettu 22 päivänä lokakuuta 2012, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnista annetulla asetuksella (EY) N:o 383/2009 käyttöön otettujen lopullisten polkumyyntitullien soveltamisalan täsmentämisestä (EUVL L 297, 26.10.2012, s. 1).

            (11)  Komission yksikköjen valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, 20.12.2017, SWD(2017) 483 final/2.

            (12)  https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CIF_FOB_ITIC

            (13)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

            (14)  https://www.globaltradealert.org/

            (15)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella (EUVL L 132, 19.4.2021, s. 145), sekä komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/508, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2020, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Indonesiasta, Kiinan kansantasavallasta ja Taiwanista peräisin olevien kuumavalssattujen teräslevyjen ja -kelojen tuonnissa (EUVL L 110, 8.4.2020, s. 3).

            (16)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 149 ja 150 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 158 ja 159 kappale.

            (17)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 115–118 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 122–127 kappale.

            (18)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 119–122 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 128–132 kappale. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja toisen merkityksellisen kanavan, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, muodostavat Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös ruostumattomasta teräksestä valmistettujen kylmävalssattujen kelojen tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

            (19)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 123–129 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 133–138 kappale.

            (20)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 130–133 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 139–142 kappale.

            (21)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

            (22)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 136–145 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 145–154 kappale.

            (23)  TISCO, ”Company profile”, http://en.tisco.com.cn/CompanyProfile/20151027095855836705.html (sivustolla käyty viimeksi 2.3.2020).

            (24)  Baowu, ”Company profile”, http://www.baowugroup.com/en/contents/5273/102759.html (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (25)  Maaraportti, 14 luku, s. 358: Tuotannon osalta 51 prosenttia yksityisiä ja 49 prosenttia valtion omistuksessa olevia yrityksiä ja kapasiteetin osalta 44 prosenttia valtion omistuksessa olevia ja 56 prosenttia yksityisiä yrityksiä.

            (26)  Saatavilla osoitteessa
         www.gov.cn/zhengce/content/2016-02/04/content_5039353.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021); https://policycn.com/policy_ticker/higher-expectations-for-large-scale-steel-enterprise/?iframe=1&secret=c8uthafuthefra4e (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021), ja
         www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (27)  Saatavilla osoitteessa http://www.xinhuanet.com/english/2019-04/23/c_138001574.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021) ja http://www.jjckb.cn/2019-04/23/c_137999653.htm (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (28)  Tällainen oli esimerkiksi yksityisen yrityksen Rizhao ja valtion omistuksessa olevan yrityksen Shandong Iron and Steel yhteenliittymä vuonna 2009. Ks. Beijing steel report, s. 58, ja China Baowu Steel Groupin yrityksessä Magang Steel kesäkuussa 2019 hankkima määräysvalta, ks. https://www.ft.com/content/a7c93fae-85bc-11e9-a028-86cea8523dc2 (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (29)  Maaraportti, III osa, 14 luku, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

            (30)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

            (31)  Maaraportti, 14 luku, s. 347.

            (32)  Kiinan kansantasavallan talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma (2016–2020), saatavilla osoitteessa
         https://en.ndrc.gov.cn/newsrelease_8232/201612/P020191101481868235378.pdf (sivustolla käyty viimeksi 6.5.2021).

            (33)  Maaraportti, 14 luku, s. 349.

            (34)  Maaraportti, 14 luku, s. 352.

            (35)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27.3.2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista, annettu 16.2.2013.

            (36)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

            (37)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

            (38)  Jos tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ei tuoteta missään maassa, jolla on vastaava kehitystaso, voidaan ottaa huomioon sellaisen tuotteen tuotanto, joka kuuluu tarkastelun kohteena olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille.

            (39)  https://data.tuik.gov.tr/Kategori/GetKategori?p=cevre-ve-enerji-103&dil=2

            (40)  ”Actual weekly working hours and monthly average labour costs by economic activity, 2012, 2016” julkaistu osoitteessa https://data.tuik.gov.tr/Search/Search?text=labour

            (41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33).

            (42)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/865, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 139, 5.6.2015, s. 12).

            (43)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Construction_production_(volume)_index_overview

            (44)  Rakennustoiminta unionissa väheni 7,8 prosenttia vuonna 2020 verrattuna tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon, ja alan ennustetaan elpyvän tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson tasolle vasta vuonna 2022 (ennustettu kasvu 4,1 prosenttia vuonna 2021 ja 3,4 prosenttia vuonna 2022) – ks. PRESS RELEASE 90th EUROCONSTRUCT Conference Munich, 24.11.2020, osoitteessa https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf (sivustolla käyty 5.2.2021).

            (45)  Ks. https://www.cleanenergywire.org/factsheets/german-onshore-wind-power-output-business-and-perspectives

            (46)  PRESS RELEASE 90th EUROCONSTRUCT Conference Munich, 24.11.2020, https://euroconstruct.org/jart/prj3/wifo/data/uploads/euroconstruct/press/2020_90%20-%20EC%20Press%20Release%20Munich.pdf (sivustolla käyty 5.2.2021).

            (47)  Ks. komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/865, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen; johdanto-osan 46 kappaleessa esitettyjen lukujen mukaisesti ja ottaen huomioon, että Kiinan tuotantokapasiteetti kasvoi samaa vauhtia kuin tuotanto.

            (48)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/865, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2015, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen seostamattomasta teräksestä valmistettujen esi- ja jälkijännitettyjen lankojen ja säikeislankojen tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 139, 5.6.2015, s. 12); johdanto-osan 121–123 kappale.

            (49)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

            (50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

            (51)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/159, annettu 31 päivänä tammikuuta 2019, lopullisten suojatoimenpiteiden käyttöönotosta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa (EUVL L 31, 1.2.2019, s. 27).

            (52)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1029, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2021, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2019/159 muuttamisesta tiettyjen terästuotteiden tuonnissa sovellettavan suojatoimenpiteen voimassaolon jatkamiseksi (EUVL L 225 I, 25.6.2021, s. 1).

            LIITE
            Edellä 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava yrityksen työntekijän allekirjoittama ja päivätty vakuutus seuraavassa muodossa:

                        1.

                        Kauppalaskun kirjoittaneen yrityksen työntekijän nimi ja tehtävänimike.

                        2.

                        Seuraava vakuutus:
                        ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäviksi myydyt esi- ja jälkijännitetyt langat ja säikeislangat, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite] [Taric-lisäkoodi] [maan nimi]. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

                  Päiväys ja allekirjoitus