title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1157, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2016, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rahoitusvälineitä koskevista vakioehdoista ja -edellytyksistä yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston tapauksessa

text:
                  16.7.2016

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 192/1

            KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/1157,
      annettu 11 päivänä heinäkuuta 2016,
      täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 964/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse rahoitusvälineitä koskevista vakioehdoista ja -edellytyksistä yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston tapauksessa
      EUROOPAN KOMISSIO, joka
      ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
      ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 38 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan,
      sekä katsoo seuraavaa:

                  (1)

                  Kansallisella, alueellisella, valtioiden välisellä tai rajat ylittävällä tasolla perustettujen ja hallintoviranomaisen toimesta tai sen vastuulla asetuksen (EU) N:o 1303/2013 38 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti hallinnoitavien rahoitusvälineiden käytön helpottamiseksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 964/2014 (2) vahvistettiin vakioehtoja ja -edellytyksiä koskevat säännöt kolmen rahoitusvälineen eli riskinjakolainan, rajatun portfoliovakuuden ja kunnostuslainan osalta.

                  (2)

                  Jotta voitaisiin entisestään helpottaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen ohjaamista loppukäyttäjille, on tarpeen vahvistaa vakioehtoja ja -edellytyksiä koskevat säännöt myös kahden muun rahoitusvälineen eli yhteissijoitusvälineen ja kaupunkikehitysrahaston osalta.

                  (3)

                  Yhteissijoitusväline on sopiva rahoitusväline, kun halutaan tukea eri kehitysvaiheissa olevien pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) toiminnan kehittämistä. Yhteissijoitusvälineiden avulla olisi kehitettävä paikallisia pääomamarkkinoita ja houkuteltava uusia pääomasijoituksia pk-yrityksiin yksityisten sijoittajien kanssa solmittavien kumppanuuksien puitteissa.

                  (4)

                  Kaupunkikehitysrahasto on sopiva rahoitusväline, kun halutaan puuttua taloudellisten, ympäristö- ja sosiaalisten ongelmien korkeaan keskittymiseen perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisilla, aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla sijaitseville kaupunkialueille. Kaupunkikehitysrahastoja olisi käytettävä lisäämään yksityisten sijoittajien yhteissijoituksia kaupunkialueiden kehityshankkeiden toteutuksen tukemiseksi, ja niillä olisi pyrittävä puuttumaan markkinoiden toimintapuutteisiin tukemalla kestävää kaupunkikehitystä koskevia strategioita tilanteessa, jossa rahoitusta on saatavilla rajoitetusti tai jossa sijoittajilla on suhteellisen vähän kiinnostusta tukea kaupunkialueiden kehityshankkeita.

                  (5)

                  Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 964/2014 olisi muutettava.

                  (6)

                  Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset,

            ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
      1 artikla
      Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2014 seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan 1 artikla seuraavasti:
                  ”1 artikla
                  Kohde
                  Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat seuraaviin rahoitusvälineisiin sovellettavia vakioehtoja ja -edellytyksiä:

                              a)

                              riskinjakolaina;

                              b)

                              rajattu portfoliovakuus;

                              c)

                              kunnostuslaina;

                              d)

                              yhteissijoitusväline;

                              e)

                              kaupunkikehitysrahasto.”

                  2)

                  Korvataan 3 artiklan otsikko seuraavasti:
                  ”3 artikla
                  Avustukset vakioehtojen ja -edellytysten mukaisesti”.

                  3)

                  Lisätään 8 a ja 8 b artikla seuraavasti:
                  ”8 a artikla
                  Yhteissijoitusväline
                  1.   Yhteissijoitusväline on rahoituksen välittäjän hallinnoima pääomasijoitusrahasto, joka sijoittaa Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) ohjelmasta saatavia rahoitusosuuksia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yrityksiin). Yhteissijoitusväline houkuttelee lisäsijoituksia pk-yrityksiin yksityisten yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti solmittavien kumppanuuksien kautta.
                  2.   Yhteissijoitusvälineen on vastattava liitteessä V esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.
                  8 b artikla
                  Kaupunkikehitysrahasto
                  1.   Kaupunkikehitysrahasto on rahoituksen välittäjän perustama ja hallinnoima lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuuksia ERI-rahastojen ohjelmasta ja johon rahoituksen välittäjä ja yhteissijoittajat osallistuvat vähintään 30 prosentin osarahoitusosuudella. Kaupunkikehitysrahasto rahoittaa ja tukee kaupunkialueiden kehittämishankkeiden toteuttamista tukialueilla, jotka on nimetty 1 päivän heinäkuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliselle kaudelle hyväksytyssä aluetukikartassa perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, ja hankkii yhteissijoituksia yksityisistä lähteistä.
                  2.   Kaupunkikehitysrahaston on vastattava liitteessä VI esitettyjä ehtoja ja edellytyksiä.”

                  4)

                  Lisätään liitteet V ja VI tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

            2 artikla
      Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

         Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
         Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2016.

               Komission puolesta

               Puheenjohtaja

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

         (2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 964/2014, annettu 11 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä rahoitusvälineitä koskevien vakioehtojen ja -edellytysten osalta (EUVL L 271, 12.9.2014, s. 16).

         LIITE
         ”
               LIITE V

                  YHTEISSIJOITUSVÄLINE

                  Kaavioesitys yhteissijoitusvälineen toimintaperiaatteesta

                  Yhteissijoitusvälinettä koskevat ehdot ja edellytykset

                              Rahoitusvälineen rakenne

                           Yhteissijoitusväline tekee pääomasijoituksia pk-yrityksiin ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavia rahoitusosuuksia, rahoituksen välittäjän omia varoja ja yksityisten yhteissijoittajien varoja hyödyntäen.
                           Rahoituksen välittäjän on oltava yksityinen taho, joka tekee kaikki sijoitus- ja divestointipäätökset ammattimaiselta rahastonhoitajalta edellytetyllä huolellisuudella ja vilpittömässä mielessä. Rahoituksen välittäjän on oltava taloudellisesti ja oikeudellisesti riippumaton hallintoviranomaisesta ja rahasto-osuusrahastosta.
                           Yksityiset yhteissijoittajat ovat yksityisiä elimiä, joiden on oltava oikeudellisesti riippumattomia rahoituksen välittäjästä.
                           Yhteissijoitusvälinettä on tarkoitus käyttää sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy ERI-rahastoista rahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan.

                              Välineen tavoitteet

                           Välineen tavoitteena on

                                       1)

                                       sijoittaa siemen-, käynnistys- ja laajentamisvaiheessa oleviin pk-yrityksiin tai olemassa olevien yritysten uusien hankkeiden toteuttamiseen, uusille markkinoille pääsemiseen tai uusiin kehitystoimiin tekemällä yhteissijoitussopimuksia (kumppanuuteen perustuva lähestymistapa) yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti. Tällaiset sijoitukset on tehtävä komission asetuksen (EU) N:o 651/2014 (*) säännöksiä noudattaen.

                                       2)

                                       tarjota lisää pääomaa pk-yritysten sijoitusvolyymien lisäämiseksi.

                                 Näihin tavoitteisiin sovelletaan seuraavia edellytyksiä.
                           ERI-rahaston ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus yhteissijoitusvälineeseen ei saa syrjäyttää rahoitusta, jota on saatavilla muilta julkisilta tai yksityisiltä sijoittajilta.
                           Yhteissijoitusvälineellä rahoitettava määrä ja sen rahoitusosuudet vahvistetaan sen perusteella, mitä tarvitaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa rahoitusvälineen ennakkoarvioinnissa todetun pääomavajeen poistamiseksi.
                           ERI-rahaston ohjelmasta tarjotaan rahoitusta yhteissijoitusvälineeseen pk-yrityksiin tehtävistä sijoituksista koostuvan salkun perustamista varten. Yhteissijoitusväline tekee yhteistyötä rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien kanssa tapauskohtaisesti.
                           Jos järjestelyyn sisältyy rahasto-osuusrahasto, rahasto siirtää ERI-rahaston ohjelmasta myönnetyn rahoitusosuuden yhteissijoitusvälinettä hallinnoivalle rahoituksen välittäjälle.
                           ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden lisäksi rahasto-osuusrahasto voi tarjota omia varojaan. Jos rahasto-osuusrahastosta myönnetyt varat ovat peräisin valtion varoista, on noudatettava valtiontukisääntöjä. Jos rahasto-osuusrahaston varoihin on yhdistetty muita valtion varoja, on noudatettava myös asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan säännöksiä.

                              Mahdollinen valtiontuki

                           Yhteissijoitusvälineen sijoitukset toteutetaan valtiontukea sisältävänä välineenä. Ne katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi eikä niistä tarvitse tehdä tapauskohtaista ilmoitusta, jos asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklassa säädetyt sisämarkkinoille soveltuvuuden edellytykset täyttyvät.
                           Valtiontuen olemassaoloa on arvioitava rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän, yksityisten sijoittajien ja loppukäyttäjien tasolla.
                           Yksityisen rahoituksen yhteenlasketun osuuden on pk-yrityksen tasolla saavutettava tapauskohtaisesti vähintään seuraavat kynnysarvot:

                                       a)

                                       10 prosenttia tukikelpoisille yrityksille myönnetystä riskirahoituksesta ennen yritysten toteuttamaa ensimyyntiä markkinoilla;

                                       b)

                                       40 prosenttia tukikelpoisille yrityksille myönnetystä riskirahoituksesta, kun yritykset ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla;

                                       c)

                                       60 prosenttia joko riskirahoituksesta tukikelpoisille yrityksille, joiden tarvitsema ensimmäinen riskirahoitussijoitus on uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille tuloa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana, tai riskirahoituksesta, joka myönnetään tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviin lisäsijoituksiin, kun ensimyynnistä markkinoilla on yli seitsemän vuotta.

                                 Yksityisellä rahoituksella tarkoitetaan tässä yksityisten elinten tekemiä sijoituksia.
                           Yhteissijoitusvälineen tapauksessa tuki on sallittua loppukäyttäjien tasolla, jos

                                       a)

                                       tuki yksityisille yhteissijoittajille on sallittua;

                                       b)

                                       rahoituksen välittäjää johdetaan liiketaloudellisin perustein ja sen rahoituspäätökset ovat riippumattomia ja perustuvat tuotto-odotuksiin;

                                       c)

                                       yksityisen rahoitusosuuden määrää koskevat ehdot täyttyvät asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

                                 Kustannukset, jotka liittyvät sijoitushankkeiden kehittämiseen, due diligence -prosessiin ja loppukäyttäjien seurantaan, katetaan yhteissijoitusvälinettä hallinnoivan rahoituksen välittäjän hallintokustannuksista ja -palkkioista.
                           Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta tuettaviin toimiin sovelletaan yleisiä valtiontukisääntöjä.

                              Sijoituspolitiikka

                           a)   Hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston suorittamat maksut yhteissijoitusvälineeseen

                           Sen jälkeen kun hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto ja rahoituksen välittäjä ovat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen, hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto siirtää ohjelmasta osoitettavat rahoitusosuudet yhteissijoitusvälineeseen. Siirrettävän määrän on katettava sijoituksista ja hallintokustannuksista ja -palkkioista aiheutuvat tarpeet. Siirrot tehdään erissä.
                           Tavoitteena oleva sijoitusvolyymi vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa.
                           Yhteissijoitusvälinettä koskevaan sijoituspolitiikkaan on kuuluttava selkeä irtautumisstrategia. Tämä strategia on esitettävä rahoitussopimuksessa.
                           b)   Yhteissijoitusvälineestä tukikelpoisille pk-yrityksille suoritettavat maksut

                           Yhteissijoitusväline tekee yhteissijoituksia rahoituksen välittäjän ja muiden yksityisten sijoittajien kanssa ennalta määrätyn ajanjakson kuluessa.
                           Valitun rahoituksen välittäjän on hankittava tapauskohtaisesti vähintään yksi prosentti lisärahoitusta rahoituksen välittäjältä tai siihen sidoksissa olevalta sijoitusvälineeltä etujen yhteensovittamisen varmistamiseksi sekä lisärahoitusta yhteissijoittajilta eli yksityisiltä sijoittajilta.
                           Sijoituspäätösten on perustuttava tuotto-odotuksiin. Jotta sijoitusten voidaan katsoa perustuvan tuotto-odotuksiin, niiden on täytettävä seuraavat edellytykset:

                                       i)

                                       rahoituksen välittäjä on perustettu sovellettavan lainsäädännön mukaisesti ja sen toteuttamalla due diligence -prosessilla varmistetaan liiketaloudellisesti järkevä sijoituspolitiikka, mukaan lukien asianmukaiset riskienhajautusperiaatteet, joilla pyritään taloudelliseen kannattavuuteen ja tehokkuuteen sijoitussalkun koon ja maantieteellisen kattavuuden suhteen;

                                       ii)

                                       tukikelpoisiin pk-yrityksiin tehtävät sijoitukset perustuvat toteuttamiskelpoiseen liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä ja jossa sijoitusten kannattavuutta arvioidaan ennakolta;

                                       iii)

                                       kunkin sijoituksen osalta on tehty selkeä ja realistinen irtautumisstrategia.

                                 Rahoituksen välittäjän on noudatettava johdonmukaista sijoituspolitiikkaa, joka vastaa alalla sovellettavia standardeja ja on hallintoviranomaisen taloudellisten etujen ja toimintapoliittisten tavoitteiden mukainen.
                           c)   Yhteissijoittajien suorittamat maksut tukikelpoisille pk-yrityksille

                           Rahoituksen välittäjän on kartoitettava, seulottava ja arvioitava loppukäyttäjiin mahdollisesti tehtävät yhteissijoitukset ja mahdolliset yhteissijoittajat. Rahoituksen välittäjän on suoritettava due diligence -arviointi tapauskohtaisesti. Due diligence -prosessissa arvioidaan erilaisia keskeisiä tekijöitä, kuten liiketoimintasuunnitelmaa, sijoituksen kannattavuutta ja irtautumisstrategiaa. Liiketoimintasuunnitelmassa on esitettävä yksityiskohtaiset tiedot tuotteesta, myynnistä ja kannattavuuden kehityksestä.
                           Tukikelpoisten pk-yritysten yksityisen rahoituksen osuuden on vastattava asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan säädettyä vähimmäisarvoa.
                           Rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien välisessä yhteissijoitussopimuksessa on vahvistettava loppukäyttäjiin tehtäviä sijoituksia koskevat ehdot ja edellytykset ja sen osalta on noudatettava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 821/2014 (**) 1 artiklan 3 kohtaa, jos kyseistä säännöstä sovelletaan.

                              Rahastosta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus: määrä ja osuus (tuotteen yksityiskohtaiset tiedot)

                           Yhteissijoitusväline tarjoaa pääomaa julkisesti noteeraamattomille pk-yrityksille, jotka täyttävät vähintään yhden seuraavista edellytyksistä:

                                       a)

                                       pk-yritykset eivät ole harjoittaneet toimintaa millään markkinoilla;

                                       b)

                                       pk-yritykset ovat toimineet markkinoilla alle seitsemän vuoden ajan ensimyynnistä markkinoilla;

                                       c)

                                       pk-yritysten tarvitsema ensimmäinen riskirahoitussijoitus on uusille tuote- tai maantieteellisille markkinoille tuloa koskevan liiketoimintasuunnitelman perusteella yli 50 prosenttia niiden keskimääräisestä vuotuisesta liikevaihdosta edeltävien viiden vuoden aikana;

                                       d)

                                       pk-yritykset tarvitsevat tukikelpoisiin yrityksiin tehtäviä lisäsijoituksia, myös siinä tapauksessa, että ensimyynnistä markkinoilla on yli seitsemän vuotta.

                                 Yksittäisen yhteissijoituksen määrää ja rahoitusosuuksia määritettäessä on otettava huomioon ainakin seuraavat tekijät:

                                       a)

                                       yhteissijoitusvälineen koko ja painopisteet;

                                       b)

                                       yhteissijoittajien osallistuminen;

                                       c)

                                       yhteissijoitusvälineen odotettu katalyyttinen vaikutus; asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdassa vahvistettujen rajojen noudattaminen.

                                 Sijoituksista saadut määrät, jotka palautetaan yhteissijoitusvälineeseen rahoitussopimuksessa määrätyn sijoitusajanjakson aikana, on käytettävä uudelleen asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti.
                           Yksityisille sijoittajille maksettava erityiskorvaus, jonka yksinomaisena tarkoituksena on epäsymmetrinen voitonjako, vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 13 kohdan b alakohdan mukaisesti.

                              Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus (toimet)

                           Yhteissijoitusvälineestä rahoitettavan kohdesalkun on sisällettävä loppukäyttäjien hyväksi tehtäviä sijoituksia.
                           Salkkuun sisällyttämistä koskevat kriteerit määräytyvät unionin lainsäädännön, ERI-rahaston ohjelman sääntöjen ja kansallisten tukikelpoisuussääntöjen sekä rahoituksen välittäjän soveltaman käytännön mukaisesti. Rahoituksen välittäjän on esitettävä perusteltu arvio salkun riskiprofiilista.
                           Yhteissijoitukset loppukäyttäjiin on tehtävä sovituksi ajaksi ennen irtautumista sijoituspolitiikan mukaisesti.

                              Hallintoviranomaisen vastuu

                           Hallintoviranomaisen vastuu rahoitusvälineen osalta määräytyy komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 (***) 6 artiklan mukaisesti.
                           Yhteissijoitusvälineen purkamisen yhteydessä rahoituksen välittäjän on tehtävä perusteellinen arviointi välineeseen kohdistuvien vaateiden riskistä ja varmistettava, että sulkutileillä pidetään riittävästi varoja tällaisten vaateiden varalta.

                              Kesto

                           Yhteissijoitusvälineen ohjeellinen kesto on kymmenen vuotta, ja sitä voidaan pidentää hallintoviranomaisen suostumuksella.
                           Rahoitusvälineen sijoitusajanjaksoa määritettäessä on varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklassa tarkoitettu ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus käytetään loppukäyttäjiin tehtäviin sijoituksiin viimeistään 31. joulukuuta 2023.
                           Joulukuun 31 päivän 2020 jälkeen tehtyjen sijoitusten osalta on arvioitava, ovatko ne kyseisen ajankohdan jälkeen voimaan tulevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

                              Sijoitukset ja riskinjako rahoituksen välittäjän tasolla (etujen yhteensovittaminen)

                           Hallintoviranomaisen ja rahoituksen välittäjän edut sovitetaan yhteen seuraavasti:

                                       —

                                       Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot.

                                       —

                                       Rahoituksen välittäjän korvaus, joka vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa, mahdollinen voitonjako-osuus mukaan luettuna.

                                       —

                                       Yksityisten yhteissijoittajien osarahoitusosuus, jonka on vastattava asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 10 kohdan mukaista vähimmäistasoa.

                                       —

                                       Rahoituksen välittäjän omista varoistaan tapauskohtaisesti rahoittama vähintään yhden prosentin suuruinen osarahoitusosuus, jota koskevat samat ehdot kuin yhteissijoitusvälinettä; rahoituksen välittäjän tämän lisäksi tekemiä yhteissijoituksia koskevat samat ehdot kuin yhteissijoitusvälinettä.

                                       —

                                       Muiden yhteissijoittajien osarahoitusosuus, jota koskevat samat ehdot ja edellytykset kuin yhteissijoitusvälinettä, paitsi jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin perusteella katsotaan että julkisten ja yksityisten sijoittajien välillä on noudatettava epäsymmetristä voitonjakoa; tällaiset järjestelyt on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 13 kohdan b alakohdan säännöksiä noudattaen.

                                       —

                                       Rahoituksen välittäjä ei saa osallistua samantyyppisiin loppukäyttäjiin kohdennetun uuden sijoitusvälineen puitteissa tapahtuvaan sijoitustoimintaan ennen kuin joko 75 prosenttia yhteissijoitusvälineeseen sidotuista varoista on sijoitettu ja loppujen 25 prosentin sijoittamisesta on sovittu tai yhteissijoitusvälineen sijoitusajanjakso on päättynyt, jos tämä ajankohta on aikaisempi.

                                 Rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien ja sijoituskohteiden välisten eturistiriitojen välttämiseksi on vahvistettava menettelyt, ennen kuin valittu rahoituksen välittäjä tekee mitään sijoituksia loppukäyttäjään.

                              Tukikelpoiset rahoituksen välittäjät ja yhteissijoittajat

                           Valitun rahoituksen välittäjän (yhteissijoitusvälineen rahastonhoitajan) on oltava jäsenvaltioihin sijoittautunut yksityinen elin, joka toimii kansainvälisellä, kansallisella tai alueellisella tasolla. Kyseisellä elimellä on oltava lailliset valtuudet tarjota pääomaa jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille. Se voi olla rahoituslaitos tai muu laitos, jolla on lupa tarjota rahoitusvälineitä.
                           Yksityiset elimet katsotaan omalla riskillään ja omin varoin sijoittavien yksityisten tai julkisten sijoittajien omistamiksi yksityisiksi oikeushenkilöiksi.
                           Hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston on noudatettava unionin lainsäädäntöä rahoituksen välittäjiä valitessaan. Rahoituksenvälittäjät on valittava avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Rahoituksen välittäjien valinnan yhteydessä on vahvistettava asianmukaiset riskinjakojärjestelyt mahdollisen erityiskorvauksen osalta ja määritettävä mahdollinen voitonjako-osuus.
                           Rahoituksen välittäjän on valintansa yhteydessä esitettävä yhteissijoittajien arvioinnissa sovellettavat edellytykset ja perusteet. Niiden on oltava selkeitä ja potentiaalisten yhteissijoittajien saatavilla. Rahoituksen välittäjän on noudatettava syrjimätöntä lähestymistapaa yhteissijoittajia etsiessään ja tehdessään sijoituksia näiden kanssa. Yhteissijoittajia koskeva arviointi voidaan tarkastaa jälkikäteen. Rahoituksen välittäjiä on johdettava liiketaloudellisin perustein. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 15 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
                           Yhteissijoitusväline pyrkii saamaan mukaan parhaita käytäntöjä noudattavia yhteissijoittajia. Niiden on oltava pitkäaikaisia yksityisiä sijoittajia, jotka sijoittavat omia varoja, mukaan lukien riskipääomarahastot, bisnesenkelit, varakkaat yksityishenkilöt, perheiden sijoituksia hoitavat yritykset (family offices) ja yritykset, joilla on todistetusti asiantuntemusta ja toimintakykyä.
                           Yhteissijoittajina pidetään kaikkia sijoittajia, jotka rahoituksen välittäjän perustellun arvion mukaan toimivat markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisissa olosuhteissa vapaassa markkinataloudessa, siitä riippumatta, millainen oikeudellinen muoto tai omistusrakenne niillä on.
                           Yhteissijoittajien ja rahoituksen välittäjän on oltava riippumattomia sijoitettavien varojen loppukäyttäjästä, paitsi jos kyse on sellaisiin loppukäyttäjiin tehtävistä lisäsijoituksista, jotka jo kuuluvat yhteissijoitusvälineen piiriin.

                              Loppukäyttäjien tukikelpoisuus

                           Loppukäyttäjien tukikelpoisuus määräytyy EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön, asianomaisen ERI-rahaston ohjelman ja rahoitussopimuksen mukaisesti sekä asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun edellytyksen perusteella. Loppukäyttäjän on täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit sijoituksesta tehtävän sopimuksen allekirjoitushetkellä:

                                       a)

                                       loppukäyttäjä on mikroyritys, pienyritys tai keskisuuri yritys (pk-yritys) (mukaan lukien yksityisyrittäjät / itsenäiset ammatinharjoittajat) komission suosituksen 2003/361/EY mukaisesti (****);

                                       b)

                                       loppukäyttäjä ei kuulu asetuksen (EU) N:o 651/2014 1 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan;

                                       c)

                                       loppukäyttäjä ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (*****);

                                       d)

                                       loppukäyttäjä ei ole asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 18 kohdassa määritelty vaikeuksissa oleva yritys;

                                       e)

                                       loppukäyttäjä ei ole laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten suuntaviivojen ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella;

                                       f)

                                       loppukäyttäjä on sijoittautunut ja toimii asianomaisella ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvalla alueella/toiminta-alueella;

                                       g)

                                       valtiontukinäkökohtiin liittyvistä syistä investointeja ei tehdä julkisesti noteerattuihin yhtiöihin (vaihtoehtoisella kauppapaikalla noteerattuja pk-yrityksiä ei katsota tämän välineen yhteydessä julkisesti noteeratuiksi);

                                       h)

                                       loppukäyttäjä ei saa sijoituksia jälkirahoituksena (toimivan johdon ja ulkopuolisen ryhmän yritysostot mukaan lukien);

                                       i)

                                       jos loppukäyttäjä on kalastus- ja vesiviljelyalalla toimiva pk-yritys, se noudattaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (******) 10 ja 11 artiklan säännöksiä.

                              Tuotteen ominaisuudet loppukäyttäjien kannalta

                           Yhteissijoitusvälineellä rahoitettava määrä ja sen rahoitusosuudet vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin tulosten perusteella, ja niiden on oltava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia.
                           Rahoituksen välittäjä tekee pk-yrityksiin oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia sijoituksia, jotka yhteisrahoitetaan ohjelmasta osoitettavalla julkisella rahoitusosuudella, rahoituksen välittäjän omalla rahoitusosuudella ja yhteissijoittajien rahoitusosuuksilla (yksityinen rahoitusosuus voidaan sisällyttää ERI-rahastojen yhteisrahoitukseen ohjelman yksityisenä rahoitusosuutena) rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien välillä allekirjoitetun yhteissijoitussopimuksen mukaisesti. Näillä yhteissijoitusvälineestä tehtävillä sijoituksilla on pyrittävä edistämään ERI-rahaston ohjelman tavoitteita.
                           Julkisia ja yksityisiä varoja yhdistämällä toteutettujen sijoitusten kokonaismäärä (eli yksi tai useampi sijoituskierros ja lisäsijoitukset) voi olla enintään 15 000 000  euroa tukikelpoista loppukäyttäjää kohti, kuten asetuksen (EU) N:o 651/2014 21 artiklan 9 kohdassa säädetään. Laskettaessa sijoitusten sallittua kokonaismäärää tukikelpoista loppukäyttäjää kohti otetaan huomioon myös muiden riskirahoitustoimenpiteiden puitteissa tehdyt riskirahoitussijoitukset.

                              Raportointi ja tulostavoitteet

                           Rahoituksen välittäjän on toimitettava hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle vakiomuodossa tietyt perustiedot vähintään neljännesvuosittain.
                           Raportissa on esitettävä kaikki keskeiset seikat, joita hallintoviranomainen tarvitsee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan säännösten noudattamiseksi.
                           Myös jäsenvaltioiden on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia raportointi- ja avoimuusvelvoitteitaan.
                           Indikaattoreiden on vastattava rahoitusvälineen rahoitukseen osallistuvan ERI-rahaston ohjelman asianomaisen prioriteetin erityistavoitteita sekä ennakkoarvioinnissa eriteltyjä odotettavissa olevia tuloksia. Ne on mitattava ja niistä on raportoitava vähintään neljännesvuosittain yhteissijoitusvälineen osalta, ja niiden on vastattava vähintään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 asetettuja vaatimuksia. ERI-rahaston ohjelmaan sisältyvän toimintalinjan yhteisten indikaattoreiden lisäksi sovelletaan seuraavia indikaattoreita:

                                       a)

                                       pk-yrityksiin sijoitettu määrä (eriteltynä);

                                       b)

                                       rahoitusta saaneiden pk-yritysten lukumäärä;

                                       c)

                                       rahoitettujen sijoitusten arvo;

                                       d)

                                       sijoituksista aiheutuneet tuotot tai tappiot (tarvittaessa);

                                       e)

                                       tukea saavien pk-yritysten työntekijöiden määrä sijoitusta tehtäessä ja työntekijöiden määrä irtautumishetkellä.

                              Ohjelmasta osoitettavasta rahoitusosuudesta saatavan taloudellisen hyödyn arvioiminen

                           Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettavan julkisen rahoitusosuuden kautta myönnettävä rahoitustuki on siirrettävä loppukäyttäjille. Tämä periaate on otettava huomioon hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston ja rahoituksen välittäjän välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa.

               LIITE VI

                  KAUPUNKIKEHITYSRAHASTO

                  Kaavioesitys kaupunkikehitysrahaston toimintaperiaatteesta

                  Kaupunkikehitysrahastoa koskevat ehdot ja edellytykset

                              Rahoitusvälineen rakenne

                           Kaupunkikehitysrahasto on rahoituksen välittäjän perustama ja hallinnoima lainarahasto, johon osoitetaan rahoitusosuuksia ohjelmasta, rahoituksen välittäjältä ja yhteissijoittajilta. Tarkoituksena on rahoittaa kaupunkikehityshankkeille myönnettäviä uusia lainoja.
                           Kaupunkikehitysrahastoa on tarkoitus käyttää sellaisen toimen yhteydessä, joka sisältyy asianomaisesta Euroopan rakenne- ja investointirahastosta (ERI-rahastosta) osarahoitettavassa ohjelmassa määriteltyyn ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa tarkoitettuun toimintalinjaan.

                              Välineen tavoite

                           Välineen tavoitteena on

                                       1)

                                       yhdistää ERI-rahaston ohjelmasta saatavat varat ja rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien tarjoamat varat, jotta voidaan tukea kaupunkikehityshankkeiden rahoittamista;

                                       2)

                                       helpottaa rahoituksen saantia kaupunkialueiden kehittämishankkeille tukialueilla, jotka on nimetty perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen 1. heinäkuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliselle kaudelle hyväksytyssä aluetukikartassa, tarjoamalla hankkeisiin varoja edullisin ehdoin. Tällaiset sijoitukset on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 säännöksiä noudattaen.

                                 Näihin tavoitteisiin sovelletaan seuraavia edellytyksiä.
                           Kaupunkikehitysrahasto on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista.
                           ERI-rahaston ohjelmasta rahoituksen välittäjälle osoitettava rahoitusosuus ei saa syrjäyttää rahoitusta, jota on saatavilla muilta yksityisiltä tai julkisilta sijoittajilta.
                           ERI-rahaston ohjelmasta tarjotaan rahoitusta rahoituksen välittäjälle, jotta se voi perustaa kaupunkikehityshankkeille myönnettävistä lainoista koostuvan salkun. Lisäksi ohjelma osallistuu salkkuun sisältyviin kaupunkikehitysrahaston lainoihin liittyvien tappioiden ja maksulaiminlyöntien kattamiseen sekä tuottoihin ja takaisinperintään lainakohtaisesti.
                           ERI-rahaston ohjelman osarahoituksen muodostaa jokin seuraavista: hallintoviranomaisen ohjelmasta osoittama rahoitusosuus, rahoituksen välittäjän rahoitusosuus ja yhteissijoittajien rahoitusosuudet rahastoon tehtävien yhteissijoitusten, kaupunkikehityshankkeisiin myönnettyinä lainoina tehtävien yhteissijoitusten ja muiden yhteissijoittajien tekemien yhteissijoitusten tasolla.
                           Jos järjestelyyn sisältyy rahasto-osuusrahasto, rahasto siirtää ERI-rahaston ohjelmasta myönnetyn rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle.
                           ERI-rahaston ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden lisäksi rahasto-osuusrahasto voi tarjota omia varojaan, jotka yhdistetään rahoituksen välittäjän tarjoamiin varoihin. Siinä tapauksessa rahasto-osuusrahasto osallistuu lainasalkun eri rahoitusosuuksien väliseen riskinjakoon. Jos rahasto-osuusrahastosta myönnetyt varat ovat peräisin valtion varoista tai niihin on yhdistetty muita valtion varoja, on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan säännöksiä.

                              Kaupunkikehityshanke

                           Kaupunkikehityshanke on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista ja auttaa saavuttamaan siinä määritellyt tavoitteet.
                           Kaikkien kaupunkikehityshankkeiden on lisäksi noudatettava seuraavia parametreja:
                           Rahoituksen kestävyys:

                                       —

                                       Kaupunkikehityshankkeiden on perustuttava liiketoimintamalliin, jossa arvioidaan rahavirrat ja jonka kohderyhmänä ovat mahdolliset yksityiset sijoittajat.

                                       —

                                       Kaupunkikehityshankkeet on suunniteltava rakenteeltaan sellaisiksi, että ne tuottavat tuloja tai vähentävät menoja riittävästi kaupunkikehitysrahastolta saadun lainan takaisinmaksamiseksi. Lisäksi ne on suunniteltava siten, että kaikki mahdollinen valtiontuki on rajattu hankkeen toteuttamiseksi tarvittavaan vähimmäismäärään, jotta kilpailu ei vääristyisi. Hankkeiden sisäisen korkokannan (IRR) on oltava sellainen, ettei se riitä houkuttelemaan rahoitusta puhtaasti liiketaloudellisin perustein.

                                 Strateginen kohdentaminen:

                                       —

                                       Kaupunkikehityshankkeiden on oltava osa kaupunkialueiden kestävän kehittämisen yhdennettyä strategiaa, ja niiden avulla on voitava houkutella lisärahoitusta muilta julkisilta ja yksityisiltä sijoittajilta.

                                       —

                                       Kaupunkikehityshankkeiden on oltava ERI-rahaston ohjelman tavoitteiden ja sen puitteissa suunniteltujen tukitoimien mukaisia ja edistettävä osaltaan ERI-rahaston ohjelman asiaankuuluvien tuotosindikaattoreiden saavuttamista.

                                       —

                                       Kaupunkikehityshankkeet on toteutettava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvalla alueella/toiminta-alueella, ja niiden on edistettävä ohjelmassa määriteltyjen tavoitteiden (myös määrällisten tuotosten) saavuttamista.

                                 Kaupunkikehitysrahastosta voidaan tukea seuraavia investointiprioriteetteja:

                                       —

                                       investoinnit kaupunkialueiden vähähiilisiin strategioihin,

                                       —

                                       investoinnit katastrofitilanteisiin liittyvän selviytymis- ja palautumiskyvyn varmistamiseksi,

                                       —

                                       investoinnit ilmastonmuutokseen sopeutumiseen,

                                       —

                                       investoinnit kaupunkiympäristön kehittämiseen, muun muassa ympäristövaurioalueiden kunnostamiseen ja ilmansaasteiden vähentämiseen,

                                       —

                                       investoinnit kestävään kaupunkiliikenteeseen,

                                       —

                                       investointituki itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritysten perustamiselle,

                                       —

                                       investoinnit julkisten työvoimapalveluiden infrastruktuuriin,

                                       —

                                       investoinnit terveydenhuolto- ja sosiaalialaan, muun muassa infrastruktuuriin, T&K:hon tai innovatiivisiin palveluihin, jotka edistävät osaltaan paikallista kehitystä ja siirtymistä laitoshoidosta avohuollon palveluihin ja perusterveydenhuollon piiriin sekä parantavat terveys- ja sosiaalipalvelujen saatavuutta,

                                       —

                                       investoinnit heikommassa asemassa olevien kaupunki- ja maaseutuyhteisöjen fyysisen elinympäristön ja talouden elvyttämistä varten,

                                       —

                                       investoinnit kulttuuriperinnön säilyttämiseen, suojeluun, edistämiseen ja kehittämiseen,

                                       —

                                       investoinnit korkea-asteen koulutukseen, mukaan lukien yhteistyö yritysten kanssa,

                                       —

                                       investoinnit tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen.

                              Mahdollinen valtiontuki

                           Investoinnit katsotaan sisämarkkinoille soveltuviksi eikä niistä tarvitse tehdä tapauskohtaista ilmoitusta, jos ne ovat asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan säännösten mukaisia.
                           Valtiontuen olemassaoloa on arvioitava rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän, yksityisten sijoittajien ja loppukäyttäjien tasolla. Rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston on tältä osin täytettävä seuraavat edellytykset:

                                       a)

                                       rahoituksen välittäjän ja rahasto-osuusrahaston hallintokulut ja/tai -palkkiot vastaavat yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa. Tämä edellytys täyttyy, jos rahasto-osuusrahasto on valittu avoimella, läpinäkyvällä ja syrjimättömällä menettelyllä tai jos korvaus on delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklan mukainen eikä valtio myönnä muita etuja. Jos rahasto-osuusrahasto ainoastaan siirtää ERI-rahaston rahoitusosuuden rahoituksen välittäjälle ja hoitaa yleisen edun mukaista tehtävää eikä toimenpidettä toteuttaessaan harjoita kaupallista toimintaa tai sijoita toimenpiteeseen omia varojaan, jolloin sitä ei katsota tuensaajaksi, riittää, että rahasto-osuusrahastolle ei makseta liian suuria palkkioita;

                                       b)

                                       kunkin kaupunkikehityshankkeen yksityinen rahoitusosuus on vähintään 30 prosenttia hankkeen kokonaisrahoituksesta asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

                                       c)

                                       kaupunkikehitysrahastoa hoidetaan liiketaloudellisin perustein, ja sen rahoituspäätökset perustuvat tuotto-odotuksiin.

                                 Yksityisellä rahoitusosuudella tarkoitetaan tässä yksityisten elinten tekemiä sijoituksia.
                           Kaupunkikehityshankkeiden due diligence -prosessiin liittyvät kustannukset katetaan kaupunkikehitysrahastoa hoitavan rahoituksen välittäjän hallintokustannuksista ja -palkkioista.
                           Erityiskorvaus (epäsymmetriset riskinjakojärjestelyt) rahasto-osuusrahaston, rahoituksen välittäjän rahoitusosuuden ja yhteissijoittajien rahoitusosuuksien osalta rahasto- ja hanketasolla, kun kyse on lainoista, vahvistetaan tarvittaessa asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 artiklan 1 kohdan ja asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti sekä hinnoitteluperiaatteissa esitettyjä tarkempia erittelyjä noudattaen.
                           Epäsymmetriset järjestelyt eivät ole mahdollisia muiden yhteissijoittajien osalta hanketasolla, sillä niiden rahoitusosuuksia ei sijoiteta lainoihin eivätkä ne liity kaupunkikehitysrahastoon.

                              Lainanantopolitiikka

                           a)   Hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston suorittamat maksut rahoituksen välittäjälle

                           Sen jälkeen kun hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto ja rahoituksen välittäjä ovat allekirjoittaneet rahoitussopimuksen, hallintoviranomainen tai rahasto-osuusrahasto siirtää ohjelmasta osoitettavat julkiset rahoitusosuudet rahoituksen välittäjälle, joka sijoittaa ne erilliseen kaupunkikehitysrahastoon. Siirrot tehdään erissä, ja niissä noudatetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklassa vahvistettuja enimmäismääriä.
                           Tavoitteena oleva lainavolyymi ja korkotaso vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisessa ennakkoarvioinnissa, ja ne otetaan huomioon määritettäessä rahoitusvälineen luonnetta (uusiutuva vai uusiutumaton lainainstrumentti).
                           b)   Lainasalkun alulle paneminen

                           Rahoituksen välittäjän on luotava ennalta määrätyn ajanjakson kuluessa kaupunkikehityshankkeille myönnettävistä tukikelpoisista lainoista koostuva salkku, joka täydentää sen olemassa olevaa lainanantotoimintaa ja joka rahoitetaan osittain ohjelmasta maksetuilla varoilla rahoitussopimuksessa sovitun riskiosuuden mukaisesti.
                           Rahoituksen välittäjän on noudatettava johdonmukaista lainanantopolitiikkaa, joka perustuu sovittuun sijoitusstrategiaan, mahdollistaa asianmukaisen luottosalkun hallinnan ja vastaa alalla sovellettavia standardeja sekä on hallintoviranomaisen taloudellisen etujen ja toimintapoliittisten tavoitteiden mukainen. Sijoitusstrategia on määriteltävä kaupunkialueiden kestävän kehittämisen yhdennetyn strategian puitteissa kohteena olevan toiminnan ja maantieteellisten alueiden sekä tukikelpoisten menojen tasolla.
                           Rahoituksen välittäjä vastaa lainojen kartoituksesta, valinnasta, due diligence -prosessista, dokumentaatiosta ja lainojen myöntämisestä loppukäyttäjille tavanomaisten menettelyjensä sekä asianomaisessa rahoitussopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.
                           Jos kyse on yhteissijoittajien kaupunkikehityshankkeisiin suoraan myöntämistä lainoista, rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien välillä on allekirjoitettava yhteissijoitussopimus. Tällaisessa sopimuksessa määritellään loppukäyttäjiin tehtäviä sijoituksia koskevat ehdot ja edellytykset ja sen osalta on noudatettava komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 821/2014 (*******) 1 artiklan 3 kohtaa, jos kyseistä säännöstä sovelletaan. Yhteissijoitussopimuksessa on eriteltävä mahdolliset riskinjakojärjestelyt.
                           c)   Rahoitusvälineeseen takaisin maksettujen varojen uudelleenkäyttö

                           Rahoitusvälineeseen takaisin maksetut varat on joko käytettävä uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa tai ne maksetaan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, minkä jälkeen ne käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti.
                           Tämä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklassa tarkoitettu varojen kierrättämisen periaate on sisällytettävä rahoitussopimukseen.
                           Jos varat käytetään uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa, ERI-rahaston tuesta johtuvat määrät, jotka rahoituksen välittäjä maksaa ja/tai perii takaisin loppukäyttäjille myönnettävistä lainoista sijoitusten aikana, on periaatteessa asetettava saataville käytettäväksi uudelleen saman rahoitusvälineen puitteissa.
                           Jos sen sijaan varat maksetaan suoraan takaisin hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastoon, takaisinmaksu on suoritettava säännöllisin välein, ja siinä on otettava huomioon lainoihin liittyvät i) pääoman takaisinmaksut ja ii) mahdollisesti takaisin perityt määrät ja tappioiden vähennykset sekä iii) mahdolliset koronmaksut. Nämä varat on käytettävä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 44 ja 45 artiklan mukaisesti.
                           d)   Tappioiden takaisinperintä

                           Rahoituksen välittäjän on toteutettava perintätoimia jokaisen laiminlyödyn kaupunkikehitysrahastosta rahoitetun lainan osalta omien sisäisten ohjeidensa ja menettelyjensä mukaisesti.
                           Rahoituksen välittäjän takaisin perimät määrät (ilman mahdollisia perintä- ja ulosmittauskuluja) jaetaan rahoituksen välittäjän, hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston kesken.
                           e)   Korko- ja muut tuotot

                           ERI-rahastoista rahoitusvälineeseen osoitetusta tuesta johtuvat korko- ja muut tuotot käytetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 43 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

                              Hinnoitteluperiaatteet

                           Rahoituksen välittäjän on hinnoitteluehdotuksessaan alennettava kaikkien salkkuun sisältyvien lainojen osalta vaadittuja vakuuksia ja korkoa siten, että niissä otetaan huomioon ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin oleva rahoitus ja sovitut riskinjakojärjestelyt.
                           Hinnoitteluperiaatteiden on sisällettävä vähintään seuraavat seikat:

                                       1)

                                       Rahoituksen välittäjän osallistumisesta perittävä korko on markkinaehtoinen (rahoituksen välittäjän oman toimintapolitiikan mukaisesti).

                                       2)

                                       Salkkuun sisältyvistä, tukikelpoisiin kaupunkikehityshankkeisiin myönnettävistä lainoista perittävää kokonaiskorkoa on alennettava suhteessa ohjelman julkisesta rahoitusosuudesta peräisin olevaan rahoitukseen. Alennuksessa otetaan huomioon palkkiot, joita hallintoviranomainen saattaa periä ohjelmasta osoitettavasta rahoitusosuudesta, sekä riskinjakojärjestelyt.

                                       3)

                                       Hinnoitteluperiaatteiden on säilyttävä muuttumattomina tukikelpoisuuskaudella.

                              Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus: määrä ja osuus (tuotteen yksityiskohtaiset tiedot)

                           Todellinen riskiosuus, ohjelman julkinen rahoitusosuus, erityiskorvaus sekä lainoista perittävä korko määritetään ennakkoarvioinnin tulosten pohjalta, ja niiden avulla on varmistettava, että loppukäyttäjille aiheutuva hyöty on asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b alakohdan mukainen.
                           Kaupunkikehitysrahaston kohdesalkun koko vahvistetaan rahoitusvälineelle myönnettävän tuen tarpeellisuutta koskevan, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan mukaisesti tehtävän ennakkoarvioinnin puitteissa ja ottaen tarvittaessa huomioon rahoitusvälineeseen sisältyvä varojen kierrättämisen periaate.
                           Kaupunkikehitysrahaston rahoituksen määrän ja riskiosuuden määrittämisen tavoitteena on varmistaa ennakkoarvioinnissa havaitun markkinapuutteen poistaminen, minkä lisäksi niiden on vastattava tässä liitteessä vahvistettuja edellytyksiä.
                           Rahoituksen välittäjän kanssa sovittu osarahoitusosuuden vähimmäismäärä määritetään kunkin salkkuun sisältyvän tukikelpoisen lainan osalta, ja se vastaa sitä enimmäisosuutta lainapääomasta, joka rahoitetaan ohjelmasta. Rahoituksen välittäjän kanssa sovittu riskiosuus määrittää muiden järjestelyjen puuttuessa osuuden tappioista, jotka jaetaan rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien (rahasto- ja hanketasolla) ja ohjelmasta osoitettavan rahoitusosuuden kesken.
                           Kaupunkikehitysrahastosta myönnettävää rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset ehdot ja edellytykset on määritettävä jokaisen kaupunkikehityshankkeen osalta ennen sijoituksen tekemistä hanketta varten laadittujen ja rahoituksen välittäjän tarkistamien talousennusteiden pohjalta.

                              Ohjelmasta rahoitusvälineeseen osoitettava rahoitusosuus (toimet)

                           Kaupunkikehitysrahastosta rahoitettavan kohdesalkun on sisällettävä kaupunkikehityshankkeisiin tarkoitettuja lainoja.
                           Salkkuun sisällyttämistä koskevat kriteerit määräytyvät unionin lainsäädännön, ERI-rahaston ohjelman sääntöjen, kansallisten tukikelpoisuussääntöjen ja sijoitusstrategian (joka on osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistettua yhdennettyä lähestymistapaa) sekä rahoituksen välittäjän soveltaman käytännön mukaisesti. Rahoituksen välittäjän on esitettävä perusteltu arvio salkun riskiprofiilista.
                           Rahoituksen välittäjän on ennakkoarvioinnissa vahvistetun sijoitusstrategian pohjalta määritettävä kaupunkikehityshankkeista koostuva salkku, sijoitettava siihen ja hoidettava sitä kestävällä tavalla. Rahoituksen välittäjä hoitaa sellaisista kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua, jotka ovat osa kestävää kaupunkikehitystä koskevaa strategiaa varten vahvistetussa yhdennetyssä lähestymistavassa suunniteltujen toimien toteuttamista.
                           Rahoituksen välittäjän on annettava kustakin kaupunkikehityshankkeesta ainakin seuraavat tiedot:

                                       a)

                                       yleiskuvaus hankkeesta ja sen aikataulusta, mukaan lukien kuvaus osarahoituskumppaneista ja osakkaista sekä hankkeen yksityiskohtainen rahoitussuunnitelma;

                                       b)

                                       perustelut hankkeen valinnalle ohjelman edunsaajaksi, mukaan lukien alustava arvio hankkeen elinkelpoisuudesta ja tarpeesta saada myöhemmin lisärahoitusta kaupunkikehitysrahastosta;

                                       c)

                                       selvitys riskeistä;

                                       d)

                                       asianomaisessa ohjelmassa kuvattujen tavoitteiden noudattaminen. Tämä tarkoittaa sitä, että valittujen kaupunkikehityshankkeiden on edistettävä ohjelman asianomaisissa toimintalinjoissa määrättyjen tavoitteiden, myös määrällisten tuotosten, saavuttamista.

                                 Salkun muodostamisen yhteydessä rahoituksen välittäjän on erityisesti

                                       a)

                                       yksilöitävä asianomaiseen ohjelmaan sovellettavien vaatimusten ja kriteerien mukaiset elinkelpoiset kaupunkikehityshankkeet, sijoitettava niihin ja johdettava näistä sijoituksista käytäviä neuvotteluja ja niiden rakenteen suunnittelua;

                                       b)

                                       arvioitava sekä sijoituksia että sijoitusstrategian vaatimusten noudattamista. Elinkelpoisuutta mittaavan testin on osoitettava, että hanketta ei toteutettaisi ilman kaupunkikehitysrahastosta tehtyä sijoitusta;

                                       c)

                                       raportoitava kaupunkikehityshankkeista asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan mukaisesti;

                                       d)

                                       varmistettava, että vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeen saamasta kokonaisrahoituksesta on peräisin yksityisistä lähteistä ja että yksityisiä varoja saadaan hankittua mahdollisimman paljon.

                              Hallintoviranomaisen vastuu

                           Hallintoviranomaisen vastuu rahoitusvälineen osalta määräytyy delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 6 artiklan mukaisesti.
                           Katettaviin tappioihin sisältyvät erääntyneet ja maksamatta olevat pääomasaamiset sekä vakiokorko (niihin eivät sisälly viivästysmaksut tai muut kustannukset).

                              Kesto

                           Rahoitusvälineen lainakautta määritettäessä on varmistettava, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklassa tarkoitettu ohjelmasta osoitettava rahoitusosuus käytetään lainoihin, jotka maksetaan loppukäyttäjille viimeistään 31. joulukuuta 2023.
                           Joulukuun 31 päivän 2020 jälkeen tehtyjen sijoitusten osalta on tarkistettava, ovatko ne kyseisen ajankohdan jälkeen voimaan tulevien valtiontukisääntöjen mukaisia.

                              Lainananto ja riskinjako rahoituksen välittäjän tasolla (etujen yhteensovittaminen)

                           Hallintoviranomaisen, yhteissijoittajien ja rahoituksen välittäjän edut sovitetaan yhteen seuraavasti:

                                       —

                                       Delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 12 ja 13 artiklassa tarkoitetut suoriteperusteiset palkkiot.

                                       —

                                       Rahoituksen välittäjän korvaus, joka vastaa yleistä markkinakorvausta vastaavassa tilanteessa.

                                       —

                                       Rahoituksen välittäjä osoittaa vähintään 30 prosenttia kokonaisrahoitussitoumuksesta, joka tarvitaan kaupunkikehityshankkeille myönnettäville lainoille. Tästä kullekin hankkeelle myönnetystä kaupunkikehitysrahaston kokonaisrahoitussitoumuksen 30 prosentin osuudesta vähintään yksi prosentti on peräisin rahoituksen välittäjän omista varoista, ja sitä koskevat samat ehdot ja edellytykset kuin ohjelmasta myönnettävää rahoitusosuutta. Loput vähintään 29 prosenttia saadaan rahoituksen välittäjän, yhteissijoittajien rahastotasolla tai yhteissijoittajien hanketasolla myöntämistä lainoista.

                                       —

                                       Yksityisen osarahoituksen kokonaismäärä on vähintään 30 prosenttia kaupunkikehityshankkeelle myönnetystä kokonaisrahoituksesta.

                                       —

                                       Yhteissijoittajien osarahoitusta voitaisiin pitää joko ERI-rahaston kansallisena osarahoituksena, kunhan se ei ole peräisin loppukäyttäjien omista varoista (kun tällainen osarahoitus käytetään tämän jälkeen hankkeen tukikelpoisiin menoihin), tai täydennyksenä ohjelman julkiseen rahoitusosuuteen.

                                       —

                                       Riskit jaetaan rahoituksen välittäjän ja yhteissijoittajien kanssa (rahastotasolla tai kaupunkikehityshankkeen tasolla) määräsuhteessa, kuten ohjelmasta myönnettävän rahoitusosuuden tapauksessakin, paitsi jos asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa ennakkoarvioinnissa katsotaan, että tarvitaan erityiskorvausta, joka toteutetaan julkisten ja yksityisten yhteissijoittajien välisenä epäsymmetrisenä riskinjakona. Tällaiset järjestelyt on tehtävä asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 8 kohdan b ja c alakohdan säännöksiä noudattaen ja sisällytettävä osapuolten väliseen yhteissijoitussopimukseen. Näitä järjestelyjä ei sovelleta siihen yhden prosentin osuuteen, jonka rahoituksen välittäjä on edellä vaaditun mukaisesti sijoittanut omista varoistaan etujen yhteensovittamiseksi.

                              Tukikelpoiset rahoituksen välittäjät

                           Valittu rahoituksen välittäjä on jäsenvaltioon sijoittautunut julkinen tai yksityinen elin, jolla on lailliset valtuudet tarjota lainoja rahoitusvälinettä tukevan ohjelman kattamalla toiminta-alueella toteutettavia kaupunkikehityshankkeita varten. Tukikelpoisen rahoituksen välittäjän on myös osoitettava, että sillä on valmiudet hoitaa kaupunkikehitysrahastoa ja valvoa kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua. Tämä koskee delegoidun asetuksen (EU) N:o 480/2014 7 artiklassa edellytettyjä osatekijöitä. Tukikelpoisen rahoituksen välittäjän on myös osoitettava, että sillä on kokemusta toiminnasta asianomaisilla kohdemarkkinoilla ja lisäksi soveltuvaa kokemusta vastaavien hankkeiden tai sellaisten rahoitusvälineiden hallinnoinnista, joista on sijoitettu kaupunkikehitysrahaston puitteissa suunniteltuja hankkeita vastaaviin hankkeisiin. Tämä käsittää myös ERI-rahastojen käyttöön liittyvän kokemuksen.
                           Rahoituksen välittäjän on kuuluttava rahoituspalvelujen kansallisen sääntelyelimen asianmukaisen sääntelyn piiriin, ja sen on noudatettava ammattimaisen rahastonhoidon parhaita käytänteitä.
                           Rahoituksen välittäjää on johdettava liiketaloudellisin perustein. Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 9 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät.
                           Yksityiset elimet katsotaan omalla riskillään ja omin varoin sijoittavien yksityisten tai julkisten sijoittajien omistamiksi yksityisiksi oikeushenkilöiksi.
                           Kaupunkikehitysrahaston oikeudellisen rakenteen on mahdollistettava vivuttaminen hankkimalla lisärahoitusta muilta sijoittajilta ohjelman mukaisiin kaupunkikehityshankkeisiin.
                           Hallintoviranomaisen ja rahasto-osuusrahaston on noudatettava unionin lainsäädäntöä rahoituksen välittäjiä valitessaan. Rahoituksenvälittäjät on valittava avoimin, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Rahoituksen välittäjien valinnan yhteydessä on pyrittävä vahvistamaan asianmukaiset riskinjakojärjestelyt mahdollisen erityiskorvauksen osalta.
                           Rahoituksen välittäjän valintamenettelyssä on arvioitava kaupunkikehitysrahaston sijoitusstrategiaa, päätöksentekoa ja yleistä hallintotapaa, hallinnollisia valmiuksia ja rahoituksen välittäjän osallistumista kaupunkikehitysrahaston rahoittamiseen omista varoistaan. Yksi rahoituksen välittäjän valinnassa sovellettavista kelpoisuusperusteista on sen valmius ehdottaa ja kehittää rahoitettavista kaupunkikehityshankkeista koostuvaa salkkua, missä yhteydessä otetaan huomioon kaikkein kilpailukykyisimmät valintamenettelyyn osallistuvan rahoituksen välittäjän esittämät hinnoitteluperiaatteet.
                           Rahoituksen välittäjä vastaa kaupunkikehityshankkeiden yksilöinnistä ja arvioinnista. Valintansa jälkeen rahoituksen välittäjä hallinnoi kaupunkikehityshankkeiden jatkumoa.
                           Kaupunkikehityshankkeiden jatkumoon on kuuluttava hankkeita, jotka rahoituksen välittäjä sitoutuu kyseisenä aikana käytettävissä olleiden tietojen perusteella rahoittamaan.
                           Sijoittajina pidetään kaikkia sijoittajia, jotka rahoituksen välittäjän perustellun arvion mukaan toimivat markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisissa olosuhteissa vapaassa markkinataloudessa, siitä riippumatta, millainen oikeudellinen muoto tai omistusrakenne niillä on.
                           Rahoituksen välittäjän on valintansa yhteydessä esitettävä yhteissijoittajien arvioinnissa sovellettavat edellytykset ja perusteet. Niiden on oltava selkeitä ja potentiaalisten yhteissijoittajien saatavilla. Rahoituksen välittäjän on noudatettava syrjimätöntä lähestymistapaa yhteissijoittajia etsiessään ja tehdessään sijoituksia näiden kanssa. Yhteissijoittajia koskeva arviointi voidaan tarkastaa jälkikäteen.

                              Loppukäyttäjien tukikelpoisuus

                           Loppukäyttäjien tukikelpoisuus määräytyy EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön, asianomaisen ERI-rahaston ohjelman ja rahoitussopimuksen mukaisesti sekä asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklassa tarkoitetun edellytyksen perusteella. Loppukäyttäjän on täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit lainan allekirjoitushetkellä:

                                       a)

                                       loppukäyttäjä on kaupunkikehitysalan toimija eli yritys, jonka oikeudellinen muoto mahdollistaa velan ottamisen ja kaupunkikehityshankkeiden toteuttamisen ja jonka omistusrakenne voi vaihdella ja perustua esimerkiksi yksityisen ja julkisen pääoman yhdistelmään;

                                       b)

                                       loppukäyttäjä on alue- ja paikallisviranomaisten aktiivinen yhteistyökumppani, joka edistää kaupunkikehitystä sijoittamalla kaupunkikehityshankkeisiin. Sillä on oltava soveltuva oikeudellinen intressi siihen omaisuuserään, johon sijoitus tehdään;

                                       c)

                                       loppukäyttäjä ei kuulu asetuksen (EU) N:o 651/2014 1 artiklan 2–5 kohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamisalaan;

                                       d)

                                       loppukäyttäjä ei toimi yhdellä tai useammalla rajoitetulla alalla (********);

                                       e)

                                       loppukäyttäjä ei ole asetuksen (EU) N:o 651/2014 2 artiklan 18 kohdassa määritelty vaikeuksissa oleva yritys;

                                       f)

                                       loppukäyttäjä ei ole jättänyt maksamatta tai laiminlyönyt rahoituksen välittäjän tai jonkin muun rahoituslaitoksen myöntämää toista lainaa tai leasing-järjestelyä rahoituksen välittäjän sisäisten ohjeiden ja tavanomaisen luottopolitiikan mukaisten tarkastusten perusteella;

                                       g)

                                       loppukäyttäjä sijoittaa kaupunkikehityshankkeisiin, joita toteutetaan perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a ja c alakohtaa soveltaen kaudeksi 1.7.2014–31.12.2020 hyväksytyssä aluetukikartassa nimetyillä tukialueilla.

                                 Lisäksi loppukäyttäjillä on oltava sijoituksen tekohetkellä sekä lainan maksuhetkellä rekisteröity toimipaikka jäsenvaltiossa, ja lainan kohteena olevan toiminnan on tapahduttava ERI-rahaston ohjelman soveltamisalaan kuuluvassa jäsenvaltiossa ja/tai kuuluvalla alueella/toiminta-alueella.

                              Tuotteen ominaisuudet loppukäyttäjien kannalta

                           Kaupunkikehitysrahasto myöntää loppukäyttäjille lainoja, joilla edistetään ohjelman tavoitetta ja joita varten myönnetään osarahoitusta ohjelmasta. Kaupunkikehitysrahaston määrä ja osuudet vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 37 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ennakkoarvioinnin tulosten perusteella, ja niiden on oltava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia.
                           Lainat on käytettävä yksinomaan seuraavassa lueteltuja, sallittuja tarkoituksia varten:

                                       a)

                                       investoinnit aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen;

                                       b)

                                       edellä a alakohdassa tarkoitettua toimintaa täydentäviin (ja niihin liittyviin) kehitys- tai laajentamistoimiin liittyvä käyttöpääoma (täydentävyydestä on osoituksena muun muassa kaupunkikehityshanketta koskeva liiketoimintasuunnitelma ja rahoituksen määrä).

                                 Salkkuun sisältyvien kaupunkikehitysrahaston lainojen on joka hetki täytettävä seuraavat tukikelpoisuuskriteerit:

                                       c)

                                       Lainat ovat uusia lainoja, eikä voimassa olevien lainojen jälleenrahoitus tai päätökseen saatettujen hankkeiden rahoitus ole mahdollista.

                                       d)

                                       Kaupunkikehitysrahastosta kaupunkikehityshankkeeseen tehtävän sijoituksen kokonaismäärä voi olla enintään 20 000 000  euroa, kuten asetuksen (EU) N:o 651/2014 16 artiklan 3 kohdassa säädetään.

                                       e)

                                       Lainoilla tarjotaan rahoitusta yhtä tai useampaa sallittua tarkoitusta varten, ja ne myönnetään euroissa ja/tai kyseisen alueen kansallisessa valuutassa ja/tai tarvittaessa muussa valuutassa.

                                       f)

                                       Lainat eivät voi olla mezzanine-lainoja, toissijaisia lainoja eivätkä oman pääoman luonteista rahoitusta.

                                       g)

                                       Lainat eivät voi olla jatkuvia luottojärjestelyjä.

                                       h)

                                       Lainoille on määritettävä takaisinmaksuaikataulu, joka sisältää säännölliset takaisinmaksut ja/tai kertaluonteisen takaisinmaksun.

                                       i)

                                       Lainoilla ei saa rahoittaa pelkästään taloudellista toimintaa, eikä niillä myöskään saa rahoittaa kuluttajarahoituksen tarjoamista.

                                       j)

                                       Maturiteetti: Lainojen vähimmäismaturiteetti on 12 kuukautta (johon tarvittaessa sisältyy lyhennysvapaa), ja enimmäismaturiteetti on 360 kuukautta.

                              Raportointi ja tulostavoitteet

                           Rahoituksen välittäjän on toimitettava hallintoviranomaiselle tai rahasto-osuusrahastolle vakiomuodossa tietyt perustiedot vähintään neljännesvuosittain.
                           Raportissa on esitettävä kaikki keskeiset seikat, joita hallintoviranomainen tarvitsee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artiklan säännösten noudattamiseksi.
                           Myös jäsenvaltioiden on noudatettava asetuksen (EU) N:o 651/2014 mukaisia raportointi- ja avoimuusvelvoitteitaan.
                           Indikaattoreiden on vastattava rahoitusvälineen rahoitukseen osallistuvan ERI-rahaston ohjelman asianomaisen prioriteetin erityistavoitteita sekä ennakkoarvioinnissa eriteltyjä odotettavissa olevia tuloksia. Ne on mitattava ja niistä on raportoitava vähintään neljännesvuosittain kaupunkikehitysrahaston osalta, ja niiden on vastattava vähintään asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 asetettuja vaatimuksia. ERI-rahaston ohjelmaan sisältyvän toimintalinjan yhteisten indikaattoreiden lisäksi sovelletaan seuraavia indikaattoreita:

                                       a)

                                       rahoitettavien lainojen/hankkeiden lukumäärä;

                                       b)

                                       rahoitettavien lainojen määrät;

                                       c)

                                       maksulaiminlyönnit (lukumäärä ja arvo);

                                       d)

                                       takaisin maksetut varat ja tuotot.

                              Ohjelman rahoitusosuudesta saatavan taloudellisen hyödyn arvioiminen

                           Ohjelmasta rahoitusvälineeseen myönnettävästä julkisesta rahoitusosuudesta aiheutuva taloudellinen hyöty siirretään loppukäyttäjille, missä yhteydessä otetaan tarvittaessa huomioon kaupunkikehitysrahastoon osoitettavasta julkisesta rahoitusosuudesta johtuvat suotuisat rahoitusehdot.
                           Rahoituksen välittäjän on alennettava loppukäyttäjiltä kustakin salkkuun sisältyvästä tukikelpoisesta lainasta perittävää todellista kokonaiskorkoa sekä tarvittaessa vähennettävä vaadittavia vakuuksia ottaen huomioon ohjelmasta kaupunkikehitysrahastoon osoitetusta rahoitusosuudesta johtuvat suotuisat rahoitusehdot.
                           Tämä periaate on otettava huomioon hallintoviranomaisen tai rahasto-osuusrahaston ja rahoituksen välittäjän välillä tehtävässä rahoitussopimuksessa.

                     ”

            (*)  Komission asetus (EU) N:o 651/2014, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2014, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta sisämarkkinoille soveltuviksi perussopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisesti (EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).

            (**)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 821/2014, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä ohjelman rahoitusosuuksien siirtämisen ja hallinnon yksityiskohtaisten järjestelyjen, rahoitusvälineistä toimitettavien tietojen, toimien tiedotus- ja viestintätoimenpiteiden teknisten ominaisuuksien sekä datan tallennus- ja säilyttämisjärjestelmän osalta (EUVL L 223, 29.7.2014, s. 7).

            (***)  Komission delegoitu asetus (EU) N:o 480/2014, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täydentämisestä (EUVL L 138, 13.5.2014, s. 5).

            (****)  Komission suositus, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).
         Näitä ovat yritykset, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää ja joiden vuosiliikevaihto on alle 50 miljoonaa euroa tai taseen loppusumma on alle 43 miljoonaa euroa. Yritys ei myöskään saa kuulua yritysryhmään, joka ylittää edellä mainitut raja-arvot. Komission suosituksen mukaan ”yrityksiksi katsotaan niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta kaikki yksiköt, jotka harjoittavat taloudellista toimintaa”.

            (*****)  Seuraavat talouden alat yhdessä ovat rajoitettuja aloja:

                     a)

                     laiton taloudellinen toiminta: tuotanto, kauppa tai muu toiminta, joka on kyseiseen tuotantoon, kauppaan tai toimintaan sovellettavien lakien tai asetusten mukaan laitonta;

                     b)

                     tupakka ja tislatut alkoholijuomat: tupakan, tislattujen alkoholijuomien ja niihin liittyvien tuotteiden tuotanto ja kauppa;

                     c)

                     aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotanto ja kauppa: kaikenlaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotannon ja kaupan rahoittaminen. Tätä rajoitusta ei sovelleta silloin, jos toiminta liittyy Euroopan unionin politiikkaan tai täydentää sitä;

                     d)

                     kasinot: pelikasinot ja vastaavat yritykset;

                     e)

                     tietotekniikka-alaa koskevat rajoitukset: sähköisiin tieto-ohjelmiin tai -ratkaisuihin liittyvät tutkimus-, kehitys- ja tekniset sovellukset, joiden i) tarkoituksena on: a) tukea edellä a–d alakohdassa tarkoitettuihin rajoitettuihin aloihin liittyvää toimintaa; b) rahapelit internetissä ja online-kasinoissa; tai c) pornografia, tai joilla ii) on tarkoitus mahdollistaa a) laiton pääsy sähköisiin tietoverkkoihin; tai b) laiton sähköisen tiedon lataaminen.

                     f)

                     biotieteitä koskevat rajoitukset: tuki seuraaviin seikkoihin liittyvien tutkimus-, kehitys- ja teknisten sovellusten rahoittamiseen: i) tutkimus- tai hoitotarkoituksessa tapahtuva ihmisen kloonaaminen; tai ii) muuntogeeniset organismit.

            (******)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 508/2014, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2328/2003, (EY) N:o 861/2006, (EY) N:o 1198/2006 ja (EY) N:o 791/2007 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1255/2011 kumoamisesta (EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1).

            (*******)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 821/2014, annettu 28 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 soveltamissäännöistä ohjelman rahoitusosuuksien siirtämisen ja hallinnon yksityiskohtaisten järjestelyjen, rahoitusvälineistä toimitettavien tietojen, toimien tiedotus- ja viestintätoimenpiteiden teknisten ominaisuuksien sekä datan tallennus- ja säilyttämisjärjestelmän osalta (EUVL L 223, 29.7.2014, s. 7).

            (********)  Seuraavat talouden alat yhdessä ovat rajoitettuja aloja:

                     a)

                     laiton taloudellinen toiminta: tuotanto, kauppa tai muu toiminta, joka on kyseiseen tuotantoon, kauppaan tai toimintaan sovellettavien lakien tai asetusten mukaan laitonta;

                     b)

                     tupakka ja tislatut alkoholijuomat: tupakan, tislattujen alkoholijuomien ja niihin liittyvien tuotteiden tuotanto ja kauppa;

                     c)

                     aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotanto ja kauppa: kaikenlaisten aseiden ja ampumatarvikkeiden tuotannon ja kaupan rahoittaminen. Tätä rajoitusta ei sovelleta silloin, jos toiminta liittyy Euroopan unionin politiikkaan tai täydentää sitä;

                     d)

                     kasinot: pelikasinot ja vastaavat yritykset;

                     e)

                     tietotekniikka-alaa koskevat rajoitukset: sähköisiin tieto-ohjelmiin tai -ratkaisuihin liittyvät tutkimus-, kehitys- ja tekniset sovellukset, joiden i) tarkoituksena on: a) tukea edellä a–d alakohdassa tarkoitettuihin rajoitettuihin aloihin liittyvää toimintaa; b) rahapelit internetissä ja online-kasinoissa; tai c) pornografia, tai joilla ii) on tarkoitus mahdollistaa a) laiton pääsy sähköisiin tietoverkkoihin; tai b) laiton sähköisen tiedon lataaminen.

                     f)

                     biotieteitä koskevat rajoitukset: tuki seuraaviin seikkoihin liittyvien tutkimus-, kehitys- ja teknisten sovellusten rahoittamiseen: i) tutkimus- tai hoitotarkoituksessa tapahtuva ihmisen kloonaaminen; tai ii) muuntogeeniset organismit.


title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 302/2013, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2013 , Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta

text:
               28.3.2013

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 90/86

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 302/2013,
   annettu 27 päivänä maaliskuuta 2013,
   Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien yhteisön tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 616/2007 muuttamisesta
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1) ja erityisesti sen 144 artiklan 1 kohdan ja 148 artiklan yhdessä sen 4 artiklan kanssa,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksessa (EY) N:o 616/2007 (2) säädetään Brasiliasta, Thaimaasta ja muista kolmansista maista peräisin olevaa siipikarjanlihaa koskevien tariffikiintiöiden hallinnoinnista.

               (2)

               Tuontioikeuksia ja tuontitodistuksia koskeviin hakemuksiin sovellettavia vähimmäis- ja enimmäismääriä olisi epäjohdonmukaisuuden välttämiseksi muutettava ja yhdenmukaistettava.

               (3)

               Kiintiöiden hallinnoinnin parantamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi olisi tiettyihin kiintiöihin liittyvää vakuutta ja tuontitodistusten voimassaoloa tarkistettava sekä vahvistettava, ettei tiettyjä ryhmiä koskevia tuontitodistuksia voi siirtää.

               (4)

               Liitteessä olisi lisäksi täsmennettävä, että muihin kolmansiin maihin, joille tietyt kiintiöt jaetaan, olisi joissakin tapauksissa sisällytettävä myös joko Brasilia tai Thaimaa.

               (5)

               Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 616/2007 olisi muutettava.

               (6)

               Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   Muutetaan asetus (EY) N:o 616/2007 seuraavasti:

               1)

               Muutetaan 4 artikla seuraavasti:

                           a)

                           Korvataan 5 kohta seuraavasti:
                           ”5.   Kussakin tuontitodistus- ja tuontioikeushakemuksessa on noudatettava vaatimuksia, jotka koskevat tonneina ilmoitettua vähimmäismäärää ja kyseisellä kiintiökaudella tai osakaudella käytettävissä olevasta määrästä prosentteina ilmoitettua enimmäismäärää. Nämä vaatimukset esitetään kunkin kiintiön osalta liitteessä I.”

                           b)

                           Korvataan 7 kohta seuraavasti:
                           ”7.   Todistushakemuksen ja todistuksen 20 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa A osassa luetelluista maininnoista.
                           Todistusten 24 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa B osassa luetelluista maininnoista.
                           Ryhmiä 3 ja 6A sekä ryhmän 6B kiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.4262, koskevan todistuksen 24 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa C osassa luetelluista maininnoista.
                           Ryhmää 8 sekä ryhmän 6B kiintiötä, jonka järjestysnumero on 09.4261, koskevan todistuksen 24 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa D osassa luetelluista maininnoista.
                           Ryhmän 6B kiintiöitä, joiden järjestysnumerot ovat 09.4263, 09.4264 ja 09.4265, koskevan todistuksen 24 kohdassa on oltava jokin liitteessä II olevassa E osassa luetelluista maininnoista.”

               2)

               Korvataan 5 artiklan 2 kohta seuraavasti:
               ”2.   Ryhmiä 2, 3, 6A, 6B ja 8 koskevaa todistushakemusta jätettäessä on asetettava vakuus, joka on 50 euroa 100 kilogrammalta. Ryhmien 1, 4A, 4B ja 7 osalta vakuus on 10 euroa 100 kilogrammalta ja ryhmiä 5A ja 5B koskevien tuontioikeushakemusten osalta 35 euroa 100 kilogrammalta.”

               3)

               Korvataan 7 artikla seuraavasti:
               ”7 artikla
               1.   Poiketen siitä, mitä komission asetuksen (EY) N:o 376/2008 (3) 22 artiklassa säädetään, tuontitodistukset ja tuontioikeudet ovat voimassa sen kiintiökauden tai osakauden ensimmäisestä päivästä, jonka osalta hakemus on jätetty, kyseisen kiintiökauden 30 päivään kesäkuuta asti.
               Ryhmiä 5A ja 5B koskevat todistukset ovat kuitenkin voimassa 15 työpäivän ajan todistuksen tosiasiallisesta myöntämispäivästä asetuksen (EY) N:o 376/2008 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
               2.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 376/2008 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, muita ryhmiä kuin ryhmiä 5A ja 5B koskevista todistuksista johtuvia oikeuksia ei saa siirtää.
               3.   Ryhmiä 5A ja 5B koskevista todistuksista johtuvat oikeudet saa siirtää vain siirronsaajille, jotka täyttävät asetuksen (EY) N:o 1301/2006 5 artiklassa ja tämän asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa määritellyt kelpoisuusedellytykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 376/2008 8 artiklan 1 kohdan soveltamista.

               4)

               Korvataan liite I tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.

               5)

               Lisätään tämän asetuksen liite II E osaksi liitteeseen II.

         2 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2013.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUVL L 142, 5.6.2007, s. 3.

      (3)  EUVL L 114, 26.4.2008, s. 3.”

      LIITE I

            ”LIITE I

               Siipikarjanliha, suolattu tai suolavedessä
                (1)

                        Maa

                        Ryhmänumero

                        Hallinnoinnin jaksotus

                        Järjestysnumero

                        CN-koodi

                        Tulli

                        Vuosittainen määrä
                        (tonnia)

                        Hakemuksen vähimmäismäärä

                        Hakemuksen enimmäismäärä

                        Brasilia

                        1

                        Neljännesvuosittain

                        09.4211

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        170 807

                        100 t

                        10 %

                        Thaimaa

                        2

                        Neljännesvuosittain

                        09.4212

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        92 610

                        100 t

                        5 %

                        Muut

                        3

                        Vuosittain

                        09.4213

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        828

                        10 t

                        10 %

               Siipikarjanlihavalmisteet, muut kuin kalkkuna

                        Maa

                        Ryhmänumero

                        Hallinnoinnin jaksotus

                        Järjestysnumero

                        CN-koodi

                        Tulli

                        Vuosittainen määrä
                        (tonnia)

                        Hakemuksen vähimmäismäärä

                        Hakemuksen enimmäismäärä

                        Brasilia

                        4A

                        Neljännesvuosittain

                        09.4214

                        1602 32 19

                        8 %

                        79 477

                        100 t

                        10 %

                        09.4251

                        1602 32 11

                        630 euroa/t

                        15 800

                        100 t

                        10 %

                        09.4252

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        62 905

                        100 t

                        10 %

                        4B

                        Vuosittain

                        09.4253

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        295

                        10 t

                        100 %

                        Thaimaa

                        5A

                        Neljännesvuosittain

                        09.4215

                        1602 32 19

                        8 %

                        160 033

                        100 t

                        10 %

                        09.4254

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        14 000

                        100 t

                        10 %

                        09.4255

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        2 100

                        10 t

                        10 %

                        09.4256

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        13 500

                        100 t

                        10 %

                        5B

                        Vuosittain

                        09.4257

                        1602 39 21

                        630 euroa/t

                        10

                        10 t

                        100 %

                        09.4258

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        09.4259

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        Muut

                        6A

                        Neljännesvuosittain

                        09.4216

                        1602 32 19

                        8 %

                        11 443

                        10 t

                        10 %

                        09.4260

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        2 800

                        10 t

                        10 %

                        6B

                        Vuosittain

                        09.4261 (4)

                        1602 32 11

                        630 euroa/t

                        340

                        10 t

                        100 %

                        09.4262

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        470

                        10 t

                        100 %

                        09.4263 (5)

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        220

                        10 t

                        100 %

                        09.4264 (5)

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        148

                        10 t

                        100 %

                        09.4265 (5)

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        125

                        10 t

                        100 %

               Kalkkunanlihavalmisteet

                        Maa

                        Ryhmänumero

                        Hallinnoinnin jaksotus

                        Järjestysnumero

                        CN-koodi

                        Tulli

                        Vuosittainen määrä
                        (tonnia)

                        Hakemuksen vähimmäismäärä

                        Hakemuksen enimmäismäärä

                        Brasilia

                        7

                        Neljännesvuosittain

                        09.4217

                        1602 31

                        8,5 %

                        92 300

                        100 t

                        10 %

                        Muut

                        8

                        Neljännesvuosittain

                        09.4218

                        1602 31

                        8,5 %

                        11 596

                        10 t

                        10 %”

         (1)  Sovellettava etuusmenettely määritetään CN-koodin perusteella ja edellyttäen, että suolattu tai suolaliuoksessa oleva liha on CN-koodiin 0207 kuuluvaa siipikarjanlihaa.

         (2)  Ankan-, hanhen- ja helmikananlihavalmisteet, joissa on vähintään 25 painoprosenttia, mutta vähemmän kuin 57 painoprosenttia siipikarjan lihaa tai muita osia.

         (3)  Ankan-, hanhen- ja helmikananlihavalmisteet, joissa on alle 25 painoprosenttia siipikarjan lihaa tai muita osia.

         (4)  Muu kuin Brasilia, Thaimaa mukaan luettuna.

         (5)  Muu kuin Thaimaa, Brasilia mukaan luettuna.

      LIITE II

                     ”E.

                     Tämän asetuksen 4 artiklan 7 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitetut maininnat

                                 bulgariaksi

                                 :

                                 Не следва да се използва за продукти с произход от Тайланд в съответствие с Регламент (ЕО) № 616/2007.

                                 espanjaksi

                                 :

                                 No puede utilizarse para productos originarios de Tailandia en aplicación del Reglamento (CE) no 616/2007.

                                 tšekiksi

                                 :

                                 Nepoužije se u produktů pocházejících z Thajska v souladu s nařízením (ES) č. 616/2007.

                                 tanskaksi

                                 :

                                 Kan ikke anvendes for produkter med oprindelse i Thailand i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007.

                                 saksaksi

                                 :

                                 Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 616/2007 nicht verwendbar für Erzeugnisse mit Ursprung in Thailand.

                                 viroksi

                                 :

                                 Ei ole kasutatav Tai päritolu toodete puhul vastavalt määrusele (EÜ) nr 616/2007.

                                 kreikaksi

                                 :

                                 Δεν μπορεί να χρησιμοποιηθεί για τα προϊόντα καταγωγής Ταϊλάνδης κατ’ εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 616/2007.

                                 englanniksi

                                 :

                                 Not to be used for products originating in Thailand pursuant to Regulation (EC) No 616/2007.

                                 ranskaksi

                                 :

                                 N’est pas utilisable pour des produits originaires de Thaïlande en application du règlement (CE) no 616/2007.

                                 italiaksi

                                 :

                                 Da non utilizzare per prodotti originari della Tailandia in applicazione del regolamento (CE) n. 616/2007.

                                 latviaksi

                                 :

                                 Piemērojot Regulu (EK) Nr. 616/2007, neizmanto Taizemes izcelsmes produktiem.

                                 liettuaksi

                                 :

                                 Nenaudojama produktams, kurių kilmės šalys yra Tailandas, taikant Reglamentą (EB) Nr. 616/2007.

                                 unkariksi

                                 :

                                 Nem alkalmazandó a Thaiföldről származó termékekre a 616/2007/EK rendelet alapján.

                                 maltaksi

                                 :

                                 Ma jistax jintuża għall-prodotti li joriġinaw mit-Tajlandja, b’applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 616/2007.

                                 hollanniksi

                                 :

                                 Mag niet worden gebruikt voor producten van oorspong uit Thailand overeenkomstig Verordening (EG) nr. 616/2007.

                                 puolaksi

                                 :

                                 Nie stosuje się w przypadku produktów pochodzących z Tajlandii zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 616/2007.

                                 portugaliksi

                                 :

                                 Não utilizável para produtos originários da Tailândia, em aplicação do Regulamento (CE) n.o 616/2007.

                                 romaniaksi

                                 :

                                 Nu se utilizează pentru produsele originare din Thailanda în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 616/2007.

                                 slovakiksi

                                 :

                                 Podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 nepoužívať pre výrobky pochádzajúce z Thajska.

                                 sloveeniksi

                                 :

                                 V skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 se ne uporablja za proizvode s poreklom iz Tajske.

                                 suomeksi

                                 :

                                 Ei voimassa Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden osalta asetuksen (EY) N:o 616/2007 mukaisesti.

                                 ruotsiksi

                                 :

                                 Får inte användas för produkter med ursprung i Thailand i enlighet med förordning (EG) nr 616/2007.”