title: Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/366, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 19 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen

text:
               3.3.2017

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 56/1

         KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/366,
   annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017,
   lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 19 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan
   sekä katsoo seuraavaa:
   1.   MENETTELY

   1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

               (1)

               Neuvosto otti neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1239/2013 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön enintään 11,5 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin tuotaessa Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevia kiteisestä piistä valmistettuja aurinkosähkömoduuleja tai -paneeleja ja sen tyyppisiä kennoja, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa tai -paneeleissa. Kyseisistä toimenpiteistä käytetään jäljempänä nimitystä ’voimassa olevat toimenpiteet’ ja tutkimuksesta, joka johti alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettuihin toimenpiteisiin, nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.

               (2)

               Komissio vahvisti täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU (3) muutetun hintasitoumuksen, jäljempänä ’sitoumus’, hyväksynnän lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi. Tämän jälkeen komissio hyväksyi täytäntöönpanopäätöksen 2014/657/EU (4), jolla selvennettiin sitoumuksen täytäntöönpanoa. Se myös hyväksyi viisi täytäntöönpanoasetusta (5), joilla peruutettiin useiden vientiä harjoittavien tuottajien sitoumuksen hyväksyntä.

               (3)

               Komissio julkaisi 5 päivänä toukokuuta 2015 ilmoituksen (6) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta. Tarkastelu koski ainoastaan viitearvoa, jota käytetään edellä mainitussa sitoumuksessa esitettyä hinnanmukautusmekanismia varten. Tarkastelu päätettiin tammikuussa 2016 komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/12 (7).

               (4)

               Neuvosto laajensi toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen jälkeen komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/184 (8) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1239/2013 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin koskemaan Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia tai Taiwan.

         1.2   Tarkastelupyyntö

               (5)

               Julkaistuaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa voimassa olevien tasoitustoimenpiteiden lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen (9) Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, sai neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (10), jäljempänä ’perusasetus’, 18 artiklan mukaisen tarkastelupyynnön.

               (6)

               Pyynnön esitti 4 päivänä syyskuuta 2015 EU ProSun, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa yli 25 prosenttia kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) kokonaistuotannosta unionissa, ja sitä tukivat unionin tuottajat, joiden kollektiivinen tuotanto on yli 50 prosenttia samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta, jonka on tuottanut se unionin tuotannonalan osa, joka ilmoitti joko kannattavansa tai vastustavansa pyyntöä. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuen jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.

         1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireillepano

               (7)

               Perusasetuksen 25 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan ja päätettyään, että on olemassa riittävä näyttö voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa varten, komissio ilmoitti 5 päivänä joulukuuta 2015Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (11), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

               (8)

               Samana päivänä komissio pani vireille Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun (12) ja osittaisen välivaiheen tarkastelun (13). Kyseessä on rinnakkainen mutta erillinen menettely, jota käsitellään erillisessä asetuksessa.

               (9)

               Ennen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoa komissio ilmoitti perusasetuksen 10 artiklan 7 kohdan ja 33 artiklan a alakohdan mukaisesti Kiinan viranomaisille vastaanottaneensa asianmukaisesti asiakirjanäyttöön perustuvan tarkastelupyynnön ja kutsui Kiinan viranomaiset neuvotteluihin tilanteen selkiyttämiseksi tarkastelupyynnön sisällön osalta ja molempia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi. Kiinan viranomaiset hyväksyivät neuvottelutarjouksen, ja kuuleminen järjestettiin 2 päivänä joulukuuta 2015. Kuulemisen aikana ei päästy molempia osapuolia tyydyttävään ratkaisuun. Kiinan viranomaisten toimittamat huomautukset otettiin kuitenkin asianmukaisesti huomioon.

               (10)

               Samana päivänä komissio pani omasta aloitteestaan vireille perusasetuksen 19 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun (14), jossa rajoituttiin tutkimaan, onko unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteet, joita tällä hetkellä sovelletaan sen tyyppisiin kennoihin, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa tai -paneeleissa, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelua koskeva vireillepanoilmoitus’,

         1.4   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

               (11)

               Tuetun tuonnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2014 ja 30 päivän syyskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2012 ja 30 päivän syyskuuta 2015 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

         1.5   Asianomaiset osapuolet

               (12)

               Komissio kehotti vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan yhteyttä komissioon tutkimukseen osallistumiseksi. Lisäksi komissio ilmoitti nimenomaisesti tutkimuksen vireillepanosta pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille Kiinassa ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, kauppiaille sekä järjestöille, joita tutkimuksen vireillepanon tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

               (13)

               Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

         1.6   Otanta

               (14)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa otantaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 27 artiklan mukaisesti.

         1.6.1   Unionin tuottajat

               (15)

               Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksissa, että se oli alustavasti valinnut otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen, joka perustui unionin myynnin suurimpaan edustavaan määrään, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, ottaen huomioon tuotantomäärä ja maantieteellinen sijainti. Otokseen sisältyi kuusi moduulien tuottajaa ja kolme kennojen tuottajaa unionissa. Otokseen sisältyi sekä vertikaalisesti integroituneita että integroitumattomia tuottajia. Komissio kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Kaikki alustavasti valitut yritykset suostuivat siihen, että ne sisällytetään otokseen.

               (16)

               Ehdotettua otosta koskevia huomautuksia saatiin useilta asianomaisilta osapuolilta. Ne arvostelivat sitä, että useiden unionin tuottajien nimet ja sijaintipaikat pidettiin luottamuksellisina, mikä esti niitä esittämästä huomautuksia valittujen tuottajien osuudesta unionin tuotannonalan kokonaistuotannosta ja myyntimäärästä.

               (17)

               Komissio muistutti, että vireillepanovaiheessa kaikki otokseen valitut unionin tuottajat, lukuun ottamatta SolarWorld, WARIS Srl:ää, jäljempänä Waris, ja Sillia VL:ää, jäljempänä ’Sillia’, pyysivät nimiensä pitämistä luottamuksellisena. Komissio kunnioitti näitä pyyntöjä, mutta kehotti niitä vahvistamaan halunsa pysyä nimettöminä tutkimusten koko ajan ja toimittamaan hyvät perusteet pyynnölleen. Kaikki asianomaiset yritykset, yhtä lukuun ottamatta, vahvistivat alkuperäisen pyyntönsä ja toimittivat perustelut pyynnölleen. Yritykset toivat erityisesti esiin, että ne pelkäsivät menettävänsä liiketoimintaa Kiinassa ja/tai Kiinasta hankittujen raaka-aineiden ja komponenttien toimituksia. Syiden havaittiin olevan perusteltuja. Näin ollen komissio päätti hyväksyä niiden pyynnön pysyä nimettöminä ja hylkäsi asianomaisten osapuolten pyynnön otokseen valittujen unionin tuottajien identiteetin ja sijainnin paljastamisesta. Näistä nimettömistä yrityksistä vain Jabil Assembly Poland sp. zoo., jäljempänä ’Jabil’, suostui siihen, että sen nimi paljastetaan lopullisessa otoksessa.

               (18)

               Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että komissio ei ollut määritellyt unionin tuotannonalaa ennen alustavan otoksen valitsemista. Sen vuoksi se ei voinut esittää huomautuksia otoksen edustavuudesta. Lisäksi jotkin valituista unionin tuottajista, kuten SolarWorld, ovat vertikaalisesti integroituneita, koska ne tuottavat kennoja, joita käytetään pääasiassa niiden omien moduulien tuotannossa. Tämän vuoksi riskinä on, että saman lopputuotteen, moduulien, tuotanto on laskettu mukaan kahteen kertaan.

               (19)

               Vireillepanoilmoituksen mukaan ’unionin tuotannonalalla’ tarkoitetaan kaikkia moduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuottajia unionissa. Lisäksi unionin tuotannonala määriteltiin jo selvästi alkuperäisessä tutkimuksessa. Unionin tuotannonalan edustavuutta koskevassa tarkastelussa on vähennetty kennojen tuotannon kytköskäyttö. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (20)

               Useat muut asianomaiset osapuolet väittivät, että komission ei olisi pitänyt sisällyttää otokseen Warisia eikä Silliaa koska ne ovat pieniä moduulien tuottajia unionissa. Näin ollen niillä on erittäin erityinen liiketoimintamalli, joka ei ole edustava. Komission olisi sen sijaan pitänyt sisällyttää otokseen suuria ja keskikokoisia yrityksiä, kuten Jabil.

               (21)

               Komissio hylkäsi tämän väitteen, koska se sisällytti otokseen merkittävän määrän suuria ja keskikokoisia moduulien tuottajia. Waris ja Sillia sisällytettiin otokseen, jotta varmistettiin laajempi maantieteellinen edustavuus.

               (22)

               Menettelyn vireillepanon jälkeen komission oli suljettava Sillia otoksen ulkopuolelle puutteellisen yhteistyön vuoksi. Tämän vuoksi jäljellä olevien otokseen valittujen unionin tuottajien osuus moduulien EU:n kokonaismyynnistä oli 38,8 prosenttia ja kokonaistuotannosta 55 prosenttia. Kennojen osalta niiden osuus EU:n kokonaismyynnistä oli 76,6 prosenttia ja kokonaistuotannosta 77 prosenttia. Näin ollen muutetun otoksen katsottiin yhä edustavan unionin tuotannonalaa.

         1.6.2   Tuojia koskeva otanta

               (23)

               Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksissa mainitut tiedot.

               (24)

               Pyydetyt tiedot toimitti kaksi etuyhteydetöntä tuojaa, jotka myös suostuivat osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

         1.6.3   Vientiä harjoittavat tuottajat

               (25)

               Päättääkseen otannan tarpeellisuudesta ja valitakseen tarvittaessa otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan viranomaisia yksilöimään muita mahdollisia vientiä harjoittavia tuottajia, jotka voisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

               (26)

               Otantaa varten vireillepanoilmoituksen liitteessä I pyydetyt tiedot toimitti 86 Kiinassa toimivaa vientiä harjoittavaa tuottajaa tai vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää, mutta kolme suurinta (14 artiklan 6 kohdan tietokannan perusteella tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan vientimyynnin määrän mukaan) vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajaryhmää ei toimittanut pyydettyjä tietoja. Tämän vuoksi komissio valitsi otokseen seuraavat kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajaryhmää, joiden vientimyynnin määrä unioniin oli suurin ja jotka toimittivat pyydetyt tiedot ja toimivat yhteistyössä tutkimuksessa:

                           —

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Changzhou, Kiina

                           —

                           Jinko Solar Co Ltd, Shangrao, Kiina

                           —

                           Chint Group, Hangzhou, Kiina.

               (27)

               Perusasetuksen 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti kaikkia tiedossa olleita vientiä harjoittavia tuottajia ja Kiinan viranomaisia kuultiin otoksen valinnasta. Huomautuksia ei esitetty.

         1.7   Kyselyvastaukset ja tarkastuskäynnit

               (28)

               Kiinan viranomaisille lähetettiin kyselylomake ja erityiset kyselylomakkeet seuraaville pankeille: China Development Bank, Export Import Bank of China, jäljempänä ’EXIM,’ Bank of Beijing, China Construction Bank, jäljempänä ’CCB’, Industrial and Commercial Bank of China, jäljempänä ’ICBC’, China Merchants Bank, jäljempänä ’MEB’, China Mingsheng Bank, jäljempänä ’MiB’, Ping An Bank, Suzhou Bank, and China Export & Credit Insurance Corporation, jäljempänä ’Sinosure’, sillä perusteella, että ne olivat pyyntöön sisältyvien tietojen perusteella tarjonneet luottoja ja rahoituspalveluja aurinkosähkön tuotannonalalle. Lisäksi Kiinan viranomaisia pyydettiin toimittamaan pankeille tarkoitettu kyselylomake kaikille muille Kiinan viranomaisten tiedossa oleville rahoituslaitoksille, jotka olivat tarjonneet luottoja asianomaiselle tuotannonalalle, jäljempänä ’aurinkosähkön tuotannonala’. Kiinan viranomaisille osoitettu kyselylomake sisälsi myös erityiset kyselylomakkeet sellaisille monikiteisen piin, alumiinimuottien ja lasin tuottajille, jotka ovat osittain tai kokonaan valtion omistuksessa ja jotka toimittivat näitä raaka-aineita aurinkosähkön tuotannonalalle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kyselylomakkeet lähetettiin myös otokseen valituille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle/tuottajaryhmälle, otokseen valituille unionin tuottajille sekä kaikille ilmoittautuneille tuojille ja käyttäjille.

               (29)

               Komissio sai kyselylomakkeeseen vastaukset EXIM-, CCB-, ICBC-, MEB-, MiB- ja Sinosure-pankilta muttei muilta edellisessä kappaleessa mainituilta rahoituslaitoksilta, otokseen valituilta kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta/tuottajaryhmältä, otokseen valituilta unionin tuottajilta ja neljältä tuojalta/käyttäjältä.

               (30)

               Komissio hankki ja tarkasti kaikki tuetun tuonnin jatkumisen ja toistumisen todennäköisyyden, siitä johtuvan vahingon toistumisen todennäköisyyden ja unionin edun määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot.

                           a)

                           Kiinan kansantasavallan viranomaiset:

                                       —

                                       Kiinan kauppaministeriö, Beijing, Kiina

                                       —

                                       China Export & Credit Insurance Corporation, Beijing, Kiina

                                       —

                                       China Merchants Bank, Beijing, Kiina

                                       —

                                       Export Import Bank of China, Beijing, Kiina

                                       —

                                       Industrial and Commercial Bank of China, Beijing, Kiina

                                       —

                                       China Construction Bank, Beijing, Kiina

                           b)

                           Otokseen valitut tuottajaryhmät:

                                       —

                                       Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Changzhou, Kiina

                                       —

                                       Jinko Solar Co Ltd, Shangrao, Kiina

                                       —

                                       Chint Group, Hangzhou, Kiina

                           c)

                           Otokseen valitut unionin tuottajat:

                                       —

                                       SolarWorld Group, Bonn, Saksa;

                                       —

                                       Jabil, Kwidzyn, Puola;

                                       —

                                       WARIS S.r.l., Borgo Chiese, Italia.

                                       —

                                       2 nimetöntä moduulien tuottajaa ja 2 nimetöntä kennojen tuottajaa

                           d)

                           Etuyhteydettömät unionin tuojat:

                                       —

                                       IBC Solar AG, Saksa

                                       —

                                       BayWa r.e. Solar Energy Systems GmbH, Saksa

                           e)

                           Tuotantoketjun alkupään toimijat

                                       —

                                       Wacker Chemie AG, Saksa.

               (31)

               MiB-pankilta saatua kyselyvastausta, joka saatiin Kiinan viranomaisten kautta, ei tarkastettu, koska pankki ilmoitti 30 päivänä kesäkuuta 2016, että se ei hyväksy paikan päällä tehtävää tarkastusta. Otokseen valittujen kolmen tuottajan toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että nämä tuottajat saivat luottoja 18 rahoituslaitokselta eli EXIM-, CCB-, ICB-, MEB- ja MiB-pankin lisäksi seuraavilta: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communication, China Development Bank, China Everbright Bank, China Trust Commercial Bank, Hua Xia Bank, Industrial Bank of China, Jiangnan Rural Commercial Bank, Ping An Bank, Rural Commercial Bank, Shanghai Pudong Development Bank ja Xiantao Finance Bureau.

         1.8   Ilmoittaminen osapuolille

               (32)

               Komissio ilmoitti 20 päivänä joulukuuta 2016 kaikille asianomaisille osapuolille niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoo ehdottaa voimassa olevien tukien vastaisten toimenpiteiden soveltamisen jatkamista, ja kehotti kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia. Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan kauppakamari, Wacker, Solar Power Europe, jäljempänä ’SPE’, ja Solar Alliance for Europe, jäljempänä ’SAFE’, pyysivät kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa kuulemista, joka niille myönnettiin.

               (33)

               Sen jälkeen kun (790) tarkoitettu komitea ei ollut antanut lausuntoa, komissio ilmoitti aikovansa lyhentää toimenpiteiden soveltamiskauden 24 kuukaudesta 18 kuukauteen. Se pyysi asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia tästä.

         2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

   2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

               (34)

               Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin voimassa olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, eli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat tai sieltä lähetetyt kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit tai -paneelit ja sen tyyppiset kennot, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa tai -paneeleissa (kennojen paksuus on enintään 400 mikrometriä), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’ tai ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 and ex 8541 40 90 (Taric-koodit 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), elleivät kyseessä ole GATT-sopimuksen V artiklan mukaisesti passitusmenettelyssä olevat tuotteet.

               (35)

               Seuraavat tuotelajit eivät kuulu tarkastelun kohteena olevan tuotteen määritelmään:

                           —

                           kannettavat aurinkolaturit, joissa on alle kuusi kennoa ja jotka tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat akkuja,

                           —

                           ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet,

                           —

                           kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkötuotteet, jotka on pysyvästi integroitu sähkölaitteisiin, joiden käyttötarkoitus on jokin muu kuin sähkön tuottaminen ja jotka käyttävät integroitujen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkokennojen tuottaman sähkön,

                           —

                           moduulit tai paneelit, joiden lähtöjännite on enintään 50 V (tasavirta) ja antoteho enintään 50 W ja joita käytetään yksinomaisesti suoraan akkulatureina järjestelmissä, joissa on samat jännite- ja teho-ominaisuudet.

         2.2   Samankaltainen tuote

               (36)

               Alkuperäisen tutkimuksen tavoin tarkastelun kohteena olevalla tuotteella ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Samoin Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella ja unioniin vietäväksi myydyllä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 2 artiklan c alakohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina.

         3.   TUEN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

               (37)

               Perusasetuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti komissio tutki, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen.

         3.1   Alustavat huomautukset Kiinan viranomaisten osittaisesta yhteistyöstä kieltäytymisestä

               (38)

               Kiinan viranomaisten pyynnöstä komissio myönsi 14 päivän pidennyksen kyselylomakkeeseen vastaamista varten, minkä vuoksi vastausten toimittamisen kokonaismääräaika oli 50 päivää.

               (39)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset huomauttivat, että kyselylomakkeen laajuuden vuoksi sen täyttämiseen myönnetty 50 päivää ei ollut riittävän pitkä. Kiinan viranomaisten mukaan komissio ei toiminut parhaan kykynsä mukaan, koska se myönsi itselleen 11 kuukautta niiden tietojen arvioimista varten, jotka se edellytti Kiinan viranomaisten toimittavan 50 päivässä. Kiinan viranomaiset myös vertasivat alkuperäisessä tutkimuksessa ja muissa tukien vastaisissa tutkimuksissa annettuja ja/tai sovellettuja määräaikoja tämän toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun määräaikoihin. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa annettujen määräaikojen tarkoituksena oli asettaa Kiinan viranomaiset vaikeaan asemaan ja estää niitä toimimasta yhteistyössä parhaan kykynsä mukaan. Komissio huomauttaa, että perusasetuksen mukaan asianomaisille osapuolille on annettava vähintään 30 päivää kyselyvastausten toimittamiseen ja toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on saatettava päätökseen 15 kuukauden kuluessa. Näitä lainsäädännön mukaisia määräaikoja on noudatettu, ja Kiinan viranomaisilla oli aikaa 20 päivää enemmän kuin säädetty vähimmäisaika. Näin ollen Kiinan viranomaisten väite on perusteeton.

               (40)

               Komissio muistutti 7 päivänä tammikuuta 2016 päivätyssä määräajan pidentämistä koskevassa kirjeessään, että Kiinan viranomaisten vastausten olisi katettava tukiohjelmat ja etuudet kaikille tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittaville tuottajille. Kiinan viranomaiset vastasivat 21 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä, jossa ne ilmaisivat huolensa kyselylomakkeen kattamasta alasta ja ilmoittivat komissiolle, että kyselyvastauksessa olevat yrityskohtaiset tiedot kattaisivat vain otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat/tuottajaryhmät, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin. Komissio ilmoitti 22 päivänä tammikuuta 2016 päivätyllä kirjeellä olevansa eri mieltä Kiinan viranomaisten kannasta asiaan ja toi esiin, että toisin kuin alkuperäisessä tutkimuksessa useat suurimmat vientiä harjoittavat tuottajat – mukaan luettuna kolme suurinta, kun otetaan huomioon tarkastelun kohteena olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin määrä – eivät toimineet yhteistyössä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, minkä seurauksena yhteistyössä toimimisen aste oli huomattavasti alempi kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän vuoksi tukea koskevien päätelmien kannalta tärkeitä tietoja jäisi todennäköisesti saamatta, jos Kiinan viranomaisten kyselyvastaus kattaisi vain otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät. Hyvän yhteistyön hengessä komissio kuitenkin poikkeuksellisesti hyväksyi kirjeessä, että Kiinan viranomaiset voivat rajata kyselyvastauksessaan yrityskohtaiset tiedot kymmeneen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurimpaan vientiä harjoittavaan tuottajaan/tuottajaryhmään, jotka lueteltiin nimeltä kirjeessä ja joihin otokseen valitut kolme yritystä sisältyivät, ja komissio ilmoitti olevansa halukas myöntämään uuden määräajan pidennyksen 2 päivään helmikuuta 2016 asti.

               (41)

               Kiinan viranomaiset toimittivat puutteellisen vastauksen kyselylomakkeeseen kolmessa osassa: ensimmäisen 26 päivänä tammikuuta 2016, toisen 3 päivänä helmikuuta 2016 ja kolmannen 5 päivänä helmikuuta 2016. Saatekirjeessään 26 päivän tammikuuta 2016 kirjeeseen Kiinan viranomaiset ilmoittivat haluavansa selventää syitä puutteelliseen kyselyvastaukseen ja toistivat kantansa, joka koski kyselyvastauksen kattavuuden rajaamista otokseen valittuihin kolmeen vientiä harjoittavaan tuottajaryhmään, mikä tuotiin toistuvasti esiin myös kyselyvastauksissa.

               (42)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ilmaisivat tyytymättömyytensä siihen, että komissio arvostelee sitä, että Kiinan viranomaiset toimittivat tietoja 26 päivän tammikuuta 2016 jälkeen. Komissio huomauttaa, että edeltävässä kappaleessa esitetään tosiseikkoihin pohjautuen tapa, jolla Kiinan viranomaiset vastasivat kyselylomakkeeseen. Myöhästyneestä vastauksesta ei ole aiheutunut mitään oikeudellisia seuraamuksia.

               (43)

               Komissio lähetti Kiinan viranomaisille puutteita koskevat kirjeet 14 päivänä maaliskuuta 2016, jäljempänä ’ensimmäinen puutteista ilmoittava kirje’, ja 14 päivänä heinäkuuta 2016, jäljempänä ’toinen puutteista ilmoittava kirje’, joihin Kiinan viranomaiset vastasivat 8 päivänä huhtikuuta ja 22 päivänä heinäkuuta 2016. Komissio lähetti 14 päivänä heinäkuuta 2016 tarkastuskäyntejä koskevan aikataulun Kiinan viranomaisille ja pyysi niitä kommentoimaan sitä ja täydentämään puuttuvia logistisia tietoja.

               (44)

               Hyvän yhteistyön hengessä komissio lähetti yksityiskohtaisen tarkastuskäyntiä edeltävän kirjeen 19 päivänä heinäkuuta 2016. Kiinan viranomaiset vastasivat 2 päivänä elokuuta 2016 ja ehdottivat tarkastuskäynnille erilaista aikarakennetta, esimerkiksi muutoksia joidenkin tarkastusosuuksien kestoon. Tätä ei voitu hyväksyä, kuten komissio selitti samana päivänä lähettämässään vastauksessa, koska muutettu aikataulu ei ollut enää looginen. Komissio ei voinut myöskään hyväksyä muutoksia, jotka oli tehty kullekin tarkastusosuudelle varattuun aikaan.

               (45)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset huomauttivat edellä esitetyn osoittavan, että Kiinan viranomaiset – toisin kuin komissio – olivat joustavia yhteistyössään. Komissio haluaa korostaa, että edeltävässä kappaleessa esitetään tarkastuskäyntiä edeltävä kirjeenvaihto tosiasioiden pohjalta.

               (46)

               Tarkastuskäynti tehtiin 8 päivän elokuuta 2016 ja 12 päivän elokuuta 2016 välisenä aikana komission ehdottaman aikataulun perusteella.

               (47)

               Yksikään 29 kappaleessa mainituista pankeista ei toimittanut aurinkosähkön tuotannonalaa koskevia pyydettyjä tietoja sillä perusteella, että niitä sitovat oikeudelliset vaatimukset ja sopimuslausekkeet yrityskohtaisten luottotietojen luottamuksellisuuden osalta. Pankit kehottivat komissiota käyttämään otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien/tuottajaryhmien toimittamia tietoja.

               (48)

               Toisessa puutteita koskevassa kirjeessään komissio pyysi Kiinan viranomaisia kehottamaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kymmentä suurinta vientiä harjoittavaa tuottajaa/tuottajaryhmää valtuuttamaan pankit toimittamaan yrityskohtaisia tietoja komissiolle tämän toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa. Kiinan viranomaiset vastasivat, että ne eivät voi pyytää, pakottaa tai velvoittaa kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia toimimaan yhteistyössä tässä tai missään muussakaan tutkimuksessa. Tämä vastaus ei kuitenkaan liity komission pyyntöön. Kiinan viranomaiset totesivat vielä, että komissio voisi pyytää suoraan näitä yrityksiä toimittamaan sille asianomaiset tiedot. Komissio onkin käyttänyt otokseen valittujen kolmen yrityksen toimittamia tietoja. Koska valtuutuspyyntö kuitenkin koski rahoituslaitosten hallussa olevia tietoja, etenkin luottoriskien arviointia, kyseiset kolme otokseen valittua yritystä eivät voineet toimittaa kaikkia asianomaisia tietoja. Komissio katsoo, että oli Kiinan viranomaisten vastuulla edistää tarvittavia yhteyksiä pankkien ja vientiä harjoittavien tuottajien välillä, jotta pankit olisivat voineet antaa pyydetyt tiedot.

               (49)

               Kiinan viranomaiset väittivät tarkastuskäynnin aikana pyytäneensä otokseen valittuja vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan Kiinan viranomaisille osoitetun kyselylomakkeen liitteen niille rahoituslaitoksille, joista ne olivat saaneet luottoja, luottolimiittejä ja/tai luottovakuutuksia. Kiinan viranomaiset väittivät myös toimittaneensa liitteen kyselylomakkeen saatekirjeessä mainituille muille rahoituslaitoksille. Kun näistä toimista kysyttiin tarkastuskäynnillä, niistä ei pystytty osoittamaan mitään näyttöä komissiolle.

               (50)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ilmaisivat tyytymättömyytensä edellä esitettyihin toteamuksiin. Komissio huomauttaa, että 49 kappaleessa esitetään tosiseikkoihin perustuva selostus tapahtumista.

               (51)

               Kiinan viranomaisiin kohdistuvan tarkastuskäynnin aikana komissio pyrki perusasetuksen 11 ja 26 artiklan säännösten mukaisesti todentamaan kyselyvastauksen ja pyysi tausta-asiakirjoja, joita sen laatimiseen oli käytetty. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta tausta-asiakirjoja ei ollut saatavilla silloinkaan, kun niitä erityisesti pyydettiin. Tämän vuoksi kyselyvastausta ei pystytty todentamaan kattavasti. Tämän seurauksena komissio laati – tavanomaisen näytön tueksi esitettävien asiakirjojen luettelon lisäksi – luettelon asiakirjoista, joita pyydettiin paikan päällä mutta joita ei toimitettu. Tarkastuskäynnin lopussa Kiinan viranomaiset tarkastivat luettelon ja allekirjoittivat sen komission kanssa, jäljempänä ’luettelo asiakirjoista, joita ei toimitettu’. Luetteloon sisältyy 28 kohtaa ja selityksiä/huomautuksia kustakin kohdasta.

               (52)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kommentoivat, että pyydetyt asiakirjat, joita ei toimitettu, voidaan luokitella neljään ryhmään eli väitetysti ”asiakirjat, joita ei ole olemassa”, ”valmisteilla olevat asiakirjat, joita ei ole virallisesti julkaistu”, ”arkaluonteisia ja luottamuksellisia tietoja sisältävät luottoriskin arviointiraportit” ja ”muihin toimitettuihin asiakirjoihin sisältyvät tiedot”. Komissio huomauttaa, että luetteloon asiakirjoista, joita ei toimitettu, sisältyy Kiinan keskuspankin (People's Bank of China) asiakirja ”Evidence for liberalisation of financial markets”, johon Kiinan viranomaiset vaikuttavat viittaavan päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa.

               (53)

               Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että jos yhteen neljästä edellä mainitusta ryhmästä kuuluvat asiakirjat poistettaisiin, luetteloon sisältyisi vain muutama asiakirja, joita pyydettiin mutta joita ei toimitettu. Komissio on tästä väitteestä eri mieltä. Mitä tulee asiakirjoihin, joita väitetysti ei ole olemassa, komissiolla oli syytä pyytää niitä, koska ne oli mainittu muissa asiakirjoissa, jotka oli toimitettu aiemmin tässä ja/tai alkuperäisessä tutkimuksessa. Jotkin ”valmisteilla olevista asiakirjoista, joita ei ole virallisesti julkaistu” olisi voitu toimittaa komissiolle sen jälkeen, kun ne oli virallisesti hyväksytty, mutta näin ei tehty. ”Arkaluonteisia ja luottamuksellisia tietoja sisältävien luottoriskin arviointiraporttien” osalta perusasetus tarjoaa menettelytakeet, joiden mukaan tällaisia tietoja suojataan levittämiseltä. Vaikka komissio hyväksyisikin tietojen toimittamisen muissa asiakirjoissa, tällaisten asiakirjojen osuus luettelossa oli vain vähäinen.

               (54)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio sovelsi käytettävissä olevia tietoja tiettyjen asiakirjojen toimittamatta jättämiseen yhdistämättä näitä asiakirjoja tietoihin, joita komissio tarvitsee. Kiinan viranomaiset väittivät, että näin komissio sovelsi käytettävissä olevia tietoja tuntemattoman sisällön perusteella, mikä ei ole WTO:n sääntöjen mukaista. Komissio huomauttaa, että asiakirjojen pyytämisen syyt on esitetty kyselylomakkeessa, tarkastuskäynnin aikana, komission kirjeissä Kiinan viranomaisille (22 päivänä tammikuuta 2016 ja 23 päivänä syyskuuta 2016) sekä päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa.

               (55)

               Paikan päällä tehdyn tarkastuskäynnin jälkeen komissio ilmoitti 23 päivänä syyskuuta 2016 Kiinan viranomaisille, että se harkitsee käytettävissä olevien tietojen soveltamista puuttuviin tietoihin, ja ilmoitti Kiinan viranomaisille yhteistyöstä kieltäytymisen seurauksista perusasetuksen 28 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisesti.

               (56)

               Kiinan viranomaiset vastustivat 13 päivänä lokakuuta 2016 päivätyssä kirjeessään komission aikeita soveltaa perusasetuksen 28 artiklan säännöksiä väittäen, että se ei ole perusteltua oikeudellisista eikä tosiasiallisista syistä. Kiinan viranomaisten mukaan se, että pankit eivät olleet toimittaneet pyydettyjä tietoja komissiolle, osoittaa etteivät Kiinan viranomaiset harjoita pankkeihin kohdistuvaa merkityksellistä valvontaa. Se myös toisti aiemmat selitykset siitä, miksi pyydettyjä tietoja ei voitu toimittaa.

               (57)

               Kiinan viranomaisten mukaan komissio ei onnistunut selittämään, miksi Kiinan viranomaisten toimittamat tiedot eivät olleet riittäviä ja miksi lisätietoja tarvittiin. Komissio kyllä selitti Kiinan viranomaisille, miksi pyydettyjä tietoja pidettiin tarpeellisina (ks. 40 kappale).

               (58)

               Kiinan viranomaiset totesivat lisäksi, että komission kirje, jossa se ilmoitti aikeestaan soveltaa käytettävissä olevia tietoja, oli ollut erittäin epäselvä ja epätarkka. Kiinan viranomaiset toistivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa, että komission kirjeessä oli erittäin niukasti tietoa syistä, joiden vuoksi käytettävissä olevia tietoja sovelletaan. Komissio huomauttaa, että puutteet oli lueteltu aihe-, tukijärjestelmä- ja/tai laitoskohtaisesti (esim. rahoituslaitokset) ja että luettelo asiakirjoista, joita ei ollut toimitettu, oli laadittu yhteisymmärryksessä (ks. 51 kappale).

               (59)

               Kiinan viranomaiset väittivät, ettei komissio voinut sysätä Kiinan viranomaisten vastuulle sitä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, koska yritykset ovat riippumattomia eikä Kiinan viranomaisilla ole niitä koskevaa valvontavaltaa. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet niistä mitään tietoja.

               (60)

               Komissio ei siirrä Kiinan viranomaisille vastuuta yhteistyöstä kieltäytymisestä. Kiinan viranomaiset ovat kuitenkin vastuussa omasta kyselyvastauksestaan, joka pyydettyjen yrityskohtaisten tietojen osalta kattoi vain otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa. Sen vuoksi komissio katsoo, että Kiinan viranomaiset eivät toimineet parhaan kykynsä mukaan, kun ne eivät toimittaneet pyydettyjä tietoja.

               (61)

               Kiinan viranomaiset halusivat myös tietää, miten tiettyjen asiakirjojen kopioiden puute voi millään tavalla asettaa huonoon valoon asiakirja-aineistossa olevat tiedot tai haitata niiden uskottavuutta taikka haitata tutkimusta. Kiinan viranomaiset täsmensivät kirjeessään, että näytöllä, jota ei toimitettu, oli suhteellisen alhainen todistusarvo (täsmentämättä sitä, mihin näyttöön ne viittasivat), minkä vuoksi tällaisen näytön toimittamatta jättämisen ei pitäisi kyseenalaistaa Kiinan oikeudellisia puitteita. Komissio ei ole samaa mieltä arviosta, jonka mukaan Kiinan viranomaisten toimittamatta jättämillä tiedolla on alhainen todistusarvo. Tietojen todistusarvo voidaan todeta vasta, kun tiedot on toimitettu. Tarkastusprosessilla pyritään varmistamaan, että kyselylomakkeeseen annetut vastaukset pitävät paikkansa. Tältä osin vahvistetaan, että komissio ei kyennyt tarkastuskäynneillä varmistamaan täysin asiakirja-aineistossa olevia tietoja.

               (62)

               Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio oli yksilöinyt virheellisesti kuusi asiakirjaa, joita ei ollut toimitettu tarkastusprosessin aikana ja että 28 artiklan soveltaminen oli perusteetonta. Tältä osin riittää, kun muistetaan, että luettelo toimittamattomista asiakirjoista laadittiin yhteisymmärryksessä.

               (63)

               Kiinan viranomaiset viittasivat WTO:n polkumyyntisopimuksen liitteeseen II ja perusasetuksen 28 artiklan 3 kohtaan, joiden mukaan ”päätöksiä tehtäessä tulisi ottaa huomioon kaikki se tieto, joka on todennettavissa, joka on asianmukaisesti jätetty niin, että sitä voidaan käyttää tutkimuksessa ilman kohtuuttomia vaikeuksia, joka on toimitettu oikeaan aikaan ja, silloin kun se soveltuu, toimitettu viranomaisten pyytämällä tietovälineellä tai konekielellä”. Se viittasi myös useisiin WTO-paneelin päätöksiin (15), joiden mukaan ”todennettavalla” ei tarkoiteta sitä, että tiedot olisi tosiasiallisesti todennettava paikan päällä. Se väitti, että komissio ei voi jättää huomiotta tietoja ja soveltaa käytettävissä olevia tietoja olosuhteista riippumatta, jos joitakin tietoja ei ole ollut saatavilla tarkastuksen aikana.

               (64)

               Komissio huomauttaa, että huomioon otettavat tiedot on voitava todentaa. Lisäksi US – Steel Plate -asiassa paneelin raportissa ”todentamisen” määritelmäksi on annettu ”paikkansapitävyyden tai oikeellisuuden varmistaminen tai testaaminen tutkimalla tai vertaamalla tietoja, tarkastaminen tai vahvistaminen tutkimalla”. Tässä tapauksessa komissio katsoo, että se noudatti edellisessä kappaleessa mainittuja paneelin raportteja.

               (65)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset huomauttivat, että komissio oli laajentanut perusteita ja syitä käytettävissä olevien tietojen soveltamiselle, mikä Kiinan viranomaisten mukaan ei ole tukia ja tasoitustulleja koskevan WTO-sopimuksen eikä perusasetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaista. Komissio huomauttaa, että Kiinan viranomaisille ilmoitettiin perusasetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti näistä syistä 23 päivänä syyskuuta 2016 päivätyllä kirjeellä ja että niille annettiin mahdollisuus toimittaa huomautuksia 6 päivänä lokakuuta 2016 päivätyssä kirjeessään. Pyydettyään pidennystä määräaikaan ja saatuaan sen Kiinan viranomaiset toimittivat huomautuksia 13 päivänä lokakuuta 2016 päivätyllä kirjeellä. Perusasetuksen 28 artiklan 4 kohdassa todetaan myös, että jos ”selvityksiä ei pidetä tyydyttävinä, kyseisten todisteiden tai tietojen hylkäämisen syyt on ilmoitettava ja mainittava julkistetuissa päätelmissä”; tätä säännöstä noudatettiin 20 päivänä joulukuuta 2016 päivätyllä yleisellä päätelmistä ilmoittavalla asiakirjalla.

               (66)

               Kiinan viranomaiset totesivat myös, että komission päätös soveltaa käytettävissä olevia tietoja on oikeudellisesti epäjohdonmukainen, koska yhtäältä komissio keskittyisi alkuperäisen tutkimuksen jälkeisiin muutoksiin ja toisaalta kyselylomake ja sen liitteet aiheuttivat liian suuren rasitteen pyydettyjen tietojen osalta. Kiinan viranomaiset arvostelivat myös sitä, että komissio ei todennut kyselylomakkeessa, että se keskittyy alkuperäisen tutkimuksen jälkeisiin mahdollisiin muutoksiin. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että komissio oli pyytänyt enemmän tietoja kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Komissio ei hyväksy näitä väitteitä, koska voidakseen analysoida mahdollisia muutoksia komission on kerättävä tietoja myös tilanteesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kyselylomake ei myöskään poikennut muista viranomaisille osoitetuista kyselylomakkeista tukien vastaisessa tutkimuksessa, joskin sitä luonnollisesti oli mukautettu pyynnössä mainittujen järjestelmien mukaan. Tämä tarkoittaa sitä, että kyselylomakkeessa toden totta pyydettiin tietoja tuista, joita ei ollut yksilöity alkuperäisessä tutkimuksessa mutta jotka oli yksilöity sen jälkeen.

               (67)

               Kiinan viranomaiset väittivät päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa, että tiedot puuttuivat viidestä eikä seitsemästä vientiä harjoittavasta tuottajasta. Komissio hyväksyy väitteen seuraavalla tarkennuksella: kymmenestä suurimmasta unioniin vientiä harjoittavasta tuottajasta kolme valittiin otokseen. Lisäksi kaksi tuottajaa oli toimittanut otantaa koskevan vastauksen mutta viisi muuta ei. Komissio pyysi viranomaisille osoitetussa kyselylomakkeessa Kiinan viranomaisia vastaamaan aurinkosähkön tuotannonalaa – joka oli rasitteen keventämiseksi rajattu kymmeneen suurimpaan vientiä harjoittavaan tuottajaan – koskeviin kysymyksiin. Kiinan viranomaiset vastasivat niille osoitettuun kyselylomakkeeseen ottamalla huomioon vain otokseen valitut kolme yritystä eivätkä toimittaneet tietoja seitsemästä muusta vientiä harjoittavasta tuottajasta.

               (68)

               Edustavuuden osalta komissio on eri mieltä Kiinan viranomaisten huomautuksesta, jonka mukaan se, että komissio edellytti Kiinan viranomaisten toimittavan tietoja kymmenestä suurimmasta vientiä harjoittavasta tuottajasta, osoittaa, että otos ei ole edustava tutkimuksen päätelmien tekemistä varten. Komissio haluaa selventää, että otos on edustava, koska se täyttää perusasetuksessa annetut ehdot: se kattaa määrällisesti suurimmat tuottajat, jotka ovat toimineet yhteistyössä. Kiinan viranomaiset kysyivät päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa, mitä hyötyä lisätiedoista olisi ollut. Komissio huomauttaa, että se ei voinut sulkea aluksi pois mahdollisuutta, että olisi tarpeen soveltaa perusasetuksen 27 artiklan 4 kohtaa. Tällaisessa tilanteessa kymmentä suurinta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevat tiedot olisivat vain parantaneet päätelmien laatua, koska tietopohja olisi ollut laajempi.

               (69)

               Komissio ei missään vaiheessa rikkonut sille kuuluvia tutkintavelvollisuuksia, kuten Kiinan viranomaiset huomauttivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen. Komissio päinvastoin tutki käytettävissä olevat tiedot siitä huolimatta, että ne olivat puutteellisia, ja pyrki kaikin keinoin täyttämään puutteet käytettävissä olevissa tiedoissa.

               (70)

               Sen vuoksi komissio ei hyväksy Kiinan viranomaisten huomautuksia, joiden mukaan pyydetyt tiedot olivat merkityksettömiä.

               (71)

               Kiinan viranomaiset väittivät myös, että yleisessä päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa komissio oli esittänyt virheellisesti puuttuvien tietojen laajuuden, ja toivat esiin tiedot, jotka oli toimitettu.

               (72)

               Rahoituslaitoksista ja tuotantopanosten toimittajista Kiinan viranomaiset huomauttivat pitävänsä epäloogisena sitä, että komissio edellyttää 3 800 pankin ja kaikkien tuotantopanosten toimittajien yhteistyötä. Komissio toteaa, että huomautus ei pidä paikkaansa. Komissio pyysi Kiinan viranomaisia vain toimittamaan kyselylomakkeet rahoituslaitoksille ja tuotantopanosten toimittajille, kuten 28 kappaleessa todetaan.

               (73)

               Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan ne toimivat täysimääräisesti yhteistyössä, komissio huomauttaa, että seuraavia puutteita ei käsitelty asianmukaisesti tutkimuksen päättymiseen mennessä. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet mitään tietoja, joita komissio pyysi 23 päivänä syyskuuta 2016 lähetetyssä kirjeessä. Ne eivät toimittaneet kymmentä suurinta vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevia tietoja. Ne eivät myöskään helpottaneet kyselyvastausten saamista seuraavilta pankeilta: China Development Bank, Bank of Beijing, Ping An Bank ja Suzhou Bank. Tietoja ei myöskään saatu markkinaosuuksista monikiteisen piin, lasin ja alumiinin markkinoilla Kiinassa. Kiinan viranomaiset myös kieltäytyivät toimittamasta eteenpäin kyselylomakkeita i) rahoituslaitoksille, joiden Kiinan viranomaiset tietävät myöntäneen lainoja kymmenelle suurimmalle vientiä harjoittavalle tuottajalle, ja ii) monikiteisen piin, lasin ja alumiinin toimittajille. Jälkimmäisten osalta Kiinan viranomaiset totesivat, että ne eivät olleet pitäneet tarpeellisena lisäyksen toimittamista niille.

               (74)

               Tämän jakson päätelmät huomioon ottaen komissio katsoo, että edellytykset käytettävissä olevien tietojen käytölle täyttyvät periaatteessa perusasetuksen 28 artiklassa säädetyllä tavalla.

               (75)

               Voidakseen vastata päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitettyihin huomautuksiin komissio on yksilöinyt kustakin seuraavissa jaksoissa analysoidusta tukijärjestelmästä täsmällisesti, mitkä tiedot on jätetty huomiotta käytettävissä olevien tietojen perusteella ja millä tiedoilla ne on korvattu.

               (76)

               Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja arvosteli perusasetuksen 28 artiklan soveltamista, koska se katsoi, että artiklan soveltaminen oli suunnattu sitä vastaan. Se toi esiin, että komissio ei ollut suhteessa siihen noudattanut artiklassa säädettyä menettelyä. Komissio ei voi yhtyä tähän näkemykseen. Komissio ei jättänyt huomiotta mitään kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja. Se pikemminkin käytti kaikkia käytettävissä olevia tietoja, mukaan luettuna kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan tiedot.

         3.2   Valtion suunnitelmat, hankkeet ja muut asiakirjat

               (77)

               Kaikkien arvioitavana olevien tukijärjestelmien perustana on keskushallinnon suunnitelmien toteuttaminen, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin.

               (78)

               Kun otetaan huomioon tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien tasoitustoimenpiteiden lyhennetty kesto, komissio keskittyi analyysissään politiikan ja suunnitteluasiakirjojen mahdollisiin muutoksiin ja/tai oikeudellisiin ja käytännön vaikutuksiin, joita tällaiset muutokset saisivat aikaan.

               (79)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ilmoittivat, että komissio ei ollut noudattanut riittävää huolellisuutta päätyessään tuen jatkumista koskeviin päätelmiin, koska se oli käyttänyt perustana merkittävässä määrin alkuperäisen tutkimuksen tuettua tuontia koskevia päätelmiään, jotka Kiinan viranomaiset olivat kiistäneet kyseisen tutkimuksen aikana. Ne myös ottivat esiin asiassa US – AD and CVD annetun WTO:n valituselimen raportin (354 kohta), jonka mukaan pelkkä viittaus tutkimuksen päätelmiin ei ole perusteltu ja riittävä selitys.

               (80)

               Kiinan viranomaisten alkuperäisessä tutkimuksessa esittämiä huomautuksia analysoitiin ja käsiteltiin alkuperäisessä asetuksessa, eikä alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjä päätelmiä kiistetty tuomioistuimessa (16). Näin ollen komissio ei ymmärrä, millä perusteella nämä päätelmät eivät voi olla osa tietoja, joiden perusteella komissio tekee päätelmänsä tässä tutkimuksessa, edellyttäen että päätelmien taustalla olevien tosiseikkojen ei ole tarkastelua koskevassa tutkimuksessa havaittu muuttuneen, sillä tämä tarkoittaa, että ne arvioidaan uudelleen. Kuten tässä tutkimuksessa kerättyjen tietojen analyysi osoittaa ja kuten tässä asetuksessa tulee esiin, komissio ei ole samaa mieltä väitteestä, jonka mukaan komissio nojautui merkittävässä määrin alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyihin päätelmiin. Kun otetaan huomioon, että Kiinan viranomaisiin sovellettiin osittain perusasetuksen 28 artiklaa, komissio hyödynsi käytettävissä olevia tietoja, jotka joissakin tapauksissa johtivat siihen, että se perusti päätelmänsä alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyihin päätelmiin.

               (81)

               Pyynnön esittäjä väitti, että Kiina tukee edelleen voimakkaasti aurinkosähkön tuotannonalaansa ja viittasi useisiin poliittisiin ja suunnitteluasiakirjoihin sekä lainsäädäntöön, jotka ovat tuotannonalalle annettavan valtiontuen perustana. Komissio tutki ja analysoi pyynnössä esitetyt asiakirjat sekä Kiinan viranomaisten ja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tutkimuksen aikana toimittamat lisäasiakirjat.

               (82)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinan viranomaiset olivat sisällyttäneet aurinkosähkön tuotannonalan strategisiin tuotannonaloihin 12. viisivuotissuunnitelmassa (17). Kiinan viranomaiset olivat myös laatineet aurinkosähköalaa varten erityissuunnitelman (jota sovelletaan yleisen 12. viisivuotissuunnitelman alaisuudessa) eli 12. viisivuotissuunnitelma aurinkosähkön tuotannonalaa varten. Suunnitelmassa Kiinan viranomaiset ilmoittivat tukevansa ”huippuyrityksiä” (18) ja ”avainyrityksiä” (19) sekä sitoutuivat edistämään erilaisten aurinkosähköä tukevien toimintalinjojen täytäntöönpanoa (20) ja muotoilemaan tuotannonalaa, rahoitusta ja verotusta koskevaa yleistä tukipolitiikkaa (21). Nämä suunnitelmat kattoivat vuodet 2011–2015 ja näin ollen myös tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson.

               (83)

               Maaliskuussa 2016 julkaistiin 13. viisivuotissuunnitelma, joka kattaa vuodet 2016–2020. Vastauksena toiseen puutteista ilmoittavaan kirjeeseen Kiinan viranomaiset toimittivat vain kiinankielisen version, jossa oli mukana englanninkielinen käännös sisällysluettelosta. Aurinkosähkön tuotannonala sisältyy 13. viisivuotissuunnitelman strategiseen suunnitelmaan (22). 13. viisivuotissuunnitelmassa painotetaan teknologisia läpimurtoja, jotka ulottuvat myös energiaan liittyviin tuotteisiin ja palveluihin (etenkin uuden sukupolven aurinkosähkökennot).

               (84)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät toimittaneensa 13. viisivuotissuunnitelman, joka osoitti, että aurinkosähkön tuotannonala ei ole kannustettava ala.

               (85)

               Tarkastuskäynnin aikana 13. viisivuotissuunnitelmasta pyydettiin englanninkielistä käännöstä, joka sisältyy luetteloon asiakirjoista, joita ei toimitettu. Tarkastuskäynnin aikana Kiinan viranomaisilla oli englanninkielisestä versiosta painettu kopio, jonka ne lupasivat toimittaa komissiolle, kunhan se on saatavilla. Kuten NDRC:n (23) verkkosivustolta käy ilmi, asiakirjan englanninkielinen versio julkaistiin 7 päivänä joulukuuta 2016, eikä sitä missään vaiheessa toimitettu komissiolle. Koska Kiinan viranomaisten suunnitelmasta ei ollut toimitettu täydellistä ja virallista englanninkielistä versiota, komission oli käytettävä asiakirjasta teettämäänsä omaa käännöstä, ja komissio esitti Kiinan viranomaisille tarkastuskäynnin aikana siitä otteita, joihin viitataan 83 kappaleessa. Kiinan viranomaiset totesivat, että viittauksissa esitetään teknologisten innovaatioiden suunta, mutta ne eivät kieltäneet tällaisten viittausten olemassaoloa. On vielä syytä huomata, että koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet suunnitelmasta täydellistä englanninkielistä versiota, komissio käytti omaa sisäistä käännöstään päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa (ks. alaviite 22).

               (86)

               Kiinan viranomaiset väittivät, että 83 ja 87 kappaleessa tarkoitetut otteet liittyvät kansallisten nykyaikaisten infrastruktuuriverkkojen kehittämiseen, mukaan luettuna aurinkosähkön käyttäminen/tuottaminen, muttei sen tuottamiseen tarkoitettujen materiaalien tuottamiseen. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että luvussa 23, jossa käsitellään uusia ja strategisia tuotannonaloja, ei viitata lainkaan aurinkosähkön tuotannonalaan, ja kiisti viittauksen aurinkosähkökennoihin saman luvun laatikossa 8.

               (87)

               Suunnitelman luvussa 30 todetaan, että ”jatkamme edelleen ponnekkaasti tuulivoiman ja aurinkosähkön kehittämistä”. Tämän yksinkertainen tulkinta on, että tuki aurinkosähkölle sisältää tuen Kiinan aurinkosähkön tuotannonalalle. Tätä tulkintaa tukee luvussa 23 ”Strategisten uusien tuotannonalojen kehittäminen” oleva laatikko 8 ”Strategiset toimet uusien tuotannonalojen kehittämiseksi”. Laatikossa todetaan, että ”tehdään läpimurtoja keskeisen teknologian kuten seuraavan sukupolven aurinkosähköjärjestelmien alalla ja edistetään niiden teollisia sovelluksia”, mikä on selvä viittaus energian tuottamiseen tarvittaviin materiaaleihin. Toinen asiaan liittyvä viittaus löytyy saman luvun jaksosta 1, jossa todetaan, että ”Tuemme seuraavan sukupolven tietotekniikan, ... vihreän ja matalahiilisen teknologian kehittämistä”. Vihreä teknologia yhdistetään yleisesti Kiinassa aurinkosähkön tuotannonalaan. Lisäksi, kuten 378 ja 389 kappaleessa todetaan, aurinkosähkön tuotannonala sisältyy kannustettaviin tuotannonaloihin luettelossa keskeisistä tuotannonaloista, tuotteista ja tekniikoista, joita valtio kannustaa. Edellä esitetyn perusteella komissio vahvisti, että aurinkosähkön tuotannonala sisältyy strategiseen suunnitelmaan.

               (88)

               Kiinan viranomaiset totesivat 22 päivänä heinäkuuta 2016 toimittamassaan vastauksessa, että erityistä 13. viisivuotissuunnitelmaa aurinkosähkön tuotannonalaa varten ei ole vielä julkaistu. Tarkastuskäynnin aikana eli vähemmän kuin 20 päivää myöhemmin Kiinan viranomaiset sen sijaan antoivat ymmärtää, etteivät ne ole hyväksymässä tällaista asiakirjaa mutteivät toimittaneet asiasta mitään näyttöä. Myöhemmin Kiinan viranomaiset totesivat, että aurinkosähkön tuotannonalaa koskevan 13. viisivuotissuunnitelman puuttuminen on jälleen yksi osoitus siitä, että tuotannonalaa ei kannusteta.

               (89)

               Valtioneuvoston päätös nro 40, valtioneuvoston 10 päivänä lokakuuta 2010 annettu päätös ja tieteen ja teknologian kehittämistä koskevan keskipitkän ja pitkän aikavälin kansallinen suunnitelma (2006–2020), joilla tuetaan aurinkosähkön tuotannonalan kehittämistä ja kannustetaan sille annettavaa taloudellista ja verotuksellista tukea eri tavoin (ks. alkuperäisen asetuksen 102 kappale), ovat kuitenkin edelleen voimassa. Myös tieteellistä ja teknologista kehitystä koskeva Kiinan laki, jossa luetellaan toimenpiteitä aurinkosähköalan tueksi, on edelleen voimassa. Näin ollen vaikka erityistä 13. viisivuotissuunnitelmaa aurinkosähkön tuotannonalaa varten ei olisikaan laadittu, se ei tarkoita sitä, että valtion tuki aurinkosähköalalle olisi loppunut, koska kaikki muut valtion suunnitelmat, hankkeet ja muut asiakirjat ovat riittäviä tukemaan tätä päätelmää.

               (90)

               Päätelmänä voidaan todeta, että alkuperäisessä tutkimuksessa (24) katsottiin, että Kiinan viranomaisten politiikkana on tarjota etuuskohtelun mukaisia lainoja aurinkosähkösektorille. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tämän tutkimuksen aikana mitään näyttöä siitä, että tilanne olisi muuttunut. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään seikkoja, jotka olisivat kumonneet edellä esitetyn päätelmän, mutta esiin tuli uutta näyttöä, joka vahvisti aiemman päätelmän.

               (91)

               Lisäksi valtiollisen elimen, Kiinan keskuspankin rahapolitiikan analysointiryhmän, julkaisemissa Kiinan rahapoliittisissa raporteissa vahvistettiin Kiinan viranomaisten politiikka, koska ne raportoivat koko tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajan, että ”rahoitussektorin roolia vahvistetaan, jotta se voi tarjota parempia rahoituspalveluja ja edistää rautateiden, ... ja muiden keskeisten tuotannonalojen uudistamista ja kehittämistä” (25) ja että ”uusille strategisille tuotannonaloille ja muille keskeisille aloille kansallisessa taloudessa annettavaa tukea vahvistetaan” (26) ja että ”Kiinan keskuspankki seuraa kommunistipuolueen keskuskomitean ja valtioneuvoston strategisia järjestelyjä” (27) ja että ”innovaatioihin pohjautuvan kehitysstrategian tueksi tarjotaan parempia rahoituspalveluja ja suunnitellaan teknologisten innovaatioiden alalla toimivien yritysten tarpeisiin räätälöityjä rahoitustuotteita, ja rahoituslaitoksia kannustetaan lisäämään tukea uusille strategisille tuotannonaloille ja muille avainaloille” (28) ja että ”rahoituslaitoksia kannustetaan lisäämään tukea strategiaan, jolla muutetaan Kiina määrien tuottajasta laadun tuottajaksi tarjoamalla hyviä rahoituspalveluja teollisuusrakenteen strategisiin mukautuksiin, infrastruktuurin rakentamiseen, laivanrakennukseen, logistiikkaan, energiaan, tieteeseen ja teknologiaan, kulttuuriin ja muille avainaloille” (29).

               (92)

               Edellä esitetyn vahvistivat tutkimuksen aikana myös otokseen valittuja kolmea vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevat havainnot. Esimerkiksi yhden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan vuonna 2014 Yhdysvaltojen arvopaperi- ja pörssikomitealle (SEC) toimittamassa vuosikertomuksessa todetaan, että ”China Development Bank ja China Minsheng Bank ovat perinteisesti tarjonneet meille luottoja aurinkosähköhankkeiden rahoitukseen. Koska näiden luottojen taustalla ovat osittain poliittiset näkökohdat sikäli, että valtio muuttaa kantaansa aurinkosähkön tuotannonalaan nähden, näiden luottojen ehdot ja saatavuus saattavat muuttua. Ellemme saa rahoitusta kaupallisesti houkuttelevilla ehdoilla näiltä tai muilta pankeilta jatkossa, meillä saattaa olla vaikeuksia hankkeiden rahoituksessa. Emme voi taata, että onnistumme löytämään asianmukaisia lisärahoituslähteitä vaadittuina ajankohtina tai lainkaan taikka ehdoilla tai kustannuksilla, jotka ovat houkuttelevia tai hyväksyttäviä, minkä vuoksi meidän saattaa olla vaikea tai mahdoton toteuttaa kasvusuunnitelmamme.” (30)

               (93)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että aurinkosähkön tuotannonala ei sisälly keskeisiin, strategisiin tai uusiin tuotannonaloihin ja että edellä mainittua politiikkaa ei näin ollen sovelleta siihen.

               (94)

               Tältä osin viitataan 87 kappaleeseen, jossa todetaan, että aurinkosähkön tuotannonalaa pidetään keskeisenä / strategisena tuotannonalana.

               (95)

               Kuten alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 333 ja 400 kappaleessa todetaan ja tässä tutkimuksessa, esimerkiksi 83 kappaleessa, vahvistetaan, aurinkosähkön tuotannonalaa pidetään keskeisenä / strategisena tuotannonalana ja alkuperäisessä asetuksessa esitetyt päätelmät pätevät edelleen, minkä vuoksi ne vahvistetaan.

         3.3   Erityiset järjestelmät

               (96)

               Komissio analysoi kaikki tarkastelupyynnössä yksilöidyt tukijärjestelmät ja pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tietoja muista mahdollisista alaan liittyvistä tukijärjestelmistä. Komissio pyrki hankkimaan tarkastelupyyntöön sisältyvien tietojen perusteella tietoja seuraavista järjestelmistä, joiden puitteissa viranomaisten väitettiin myöntäneen tukea:

                           i)

                           Etuuskohtelun mukaiset tukipoliittiset lainat, luottolimiitit, muu rahoitus, takuut ja vakuudet

                                       —

                                       Etuuskohtelun mukaiset tukipoliittiset lainat

                                       —

                                       Tarjotut luottolimiitit

                                       —

                                       Vientiluottojen tukiohjelmat

                                       —

                                       Vientitakuut ja -vakuudet vihreän teknologian alalla

                           ii)

                           Avustusohjelmat

                                       —

                                       Tuet ”Famous Brands”-, ”Well-known Trademarks in China”- ja ”Export Brand Development Fund” -ohjelman ja vastaavien ohjelmien kehittämistä varten

                                       —

                                       Golden Sun -demonstrointiohjelma

                                       —

                                       Muut avustukset

                           iii)

                           Välittömiä veroja koskevat vapautus- ja helpotusohjelmat

                                       —

                                       Kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelma vientiin suuntautuneille ulkomaisrahoitteisille yrityksille, jäljempänä ’FIE-yritykset’

                                       —

                                       Kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelma uuden ja huipputeknologian yrityksille

                                       —

                                       Tutkimus- ja kehitysmenojen (T&K) verovähennykset

                                       —

                                       Verovähennykset uuden tai huipputeknologian alan yrityksille, jotka osallistuvat nimettyihin hankkeisiin

                                       —

                                       Tuloveroja koskevat helpotukset FIE-yrityksille Kiinassa valmistettujen laitteiden ostosta

                                       —

                                       Tuloveron vapautus tietyistä osingoista, bonuksista ja muista pääomainvestoinneista vapautukseen oikeutettujen kotimaisten yritysten välillä

                                       —

                                       Muut vero-ohjelmat: edullinen verokohtelu läntisillä alueilla, vapautus kaupungin kunnossapito- ja rakentamisveroista ja koulutuslisistä FIE-yrityksille ja veroetuudet yrityksille, jotka toimivat pienellä voitolla

                           iv)

                           Välillisiä veroja ja tuontitariffeja koskevat ohjelmat

                                       —

                                       Vapautukset alv:sta ja tuontitariffeista maahantuotujen laitteiden ja teknologian käyttöä varten

                                       —

                                       Alv-hyvitykset Kiinassa valmistettuja laitteita ostaville FIE-yrityksille

                                       —

                                       Alv-vapautus FIE-yritysten myymille tuotteille

                           v)

                           Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                                       —

                                       Valtion tarjoama monikiteinen pii riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                                       —

                                       Valtion tarjoamat alumiinimuotit riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                                       —

                                       Valtion tarjoama lasi riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                                       —

                                       Valtion tarjoama sähkö riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                                       —

                                       Valtion tarjoama vesi riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                                       —

                                       Valtion tarjoama maa ja maankäyttöoikeudet riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                           vi)

                           Tuki aurinkosähköalan yrityskeskittymille ja uudelleenjärjestelyille

         3.4   Tuonnin tukeminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

   3.4.1   Etuuskohtelun mukaiset tukipoliittiset lainat, muu rahoitus, takuut ja vakuudet

   3.4.1.1   Etuuskohtelun mukaiset tukipoliittiset lainat
   —   Johdanto

               (97)

               Pyyntöön sisältyi väitteitä, joiden mukaan Kiinan viranomaiset tukivat edelleen maan aurinkosähkön tuotannonalaa edullisilla tukipoliittisilla lainoilla.

         a)   Oikeusperusta

               (98)

               Etuuskohtelun mukaisen lainanannon oikeusperusta on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli liikepankkeja koskeva Kiinan laki, jäljempänä ’pankkilaki’, luottoja koskevat yleiset säännöt (täytäntöönpanija Kiinan keskuspankki) ja valtioneuvoston päätös nro 40 teollisuuden rakennemuutoksien edistämistä koskevien tilapäisten määräysten täytäntöönpanosta.

               (99)

               Nämä säädökset pannaan täytäntöön valtio-omisteisten pankkien päätöksillä; ne ovat julkisia elimiä perusasetuksen 2 artiklan b alakohdassa ja 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla tai valtio valtuuttaa tai määrää niitä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla.

         b)   Valtio-omisteiset pankit julkisina eliminä

               (100)

               Valtio-omisteiset pankit ovat myöntäneet tukia tukipoliittisten lainojen muodossa. Sen vuoksi on vahvistettava, että kyseiset pankit ovat julkisia elimiä.

               (101)

               WTO:n valituselimen (DS 379, kohta 318) mukaan määritettäessä, onko valtio-omisteinen yritys julkinen elin, on sovellettava seuraavia perusteita: ”Merkityksellistä on se, onko yksikölle annettu viranomaistehtäviä eikä niinkään se, miten se on tehty. On monia eri tapoja, millä viranomaiset voivat antaa yksikölle toimivaltaa. Näin ollen eri tyyppinen näyttö saattaa olla merkityksellistä sen osoittamiseksi, että toimivaltaa on annettu tietylle yksikölle. Näyttö, jonka mukaan yksikkö suorittaa viranomaistehtäviä, voi toimia näyttönä siitä, että sillä on tai sille on annettu viranomaisten toimivaltaa, etenkin jos näytön mukaan kyseessä on jatkuva ja järjestelmällinen käytäntö. Tästä seuraa, että näyttö siitä, että viranomaiset harjoittavat merkityksellistä valvontaa yksikössä ja sen toiminnassa, voi tietyissä olosuhteissa toimia näyttönä siitä, että kyseisellä yksiköllä on ja se harjoittaa viranomaisten toimivaltaa suorittaen viranomaistehtäviä. On kuitenkin korostettava, että jos toimivaltaa ei nimenomaisesti siirretä säädöksellä, pelkkä muodollisten yhteyksien esiintyminen yksikön ja valtion välillä suppeasti tulkittuna ei todennäköisesti riitä vahvistamaan tarvittavalla tavalla, että kyseessä on viranomaisten toimivalta. Näin esimerkiksi pelkästään se, että valtio omistaa enemmistön yksikön osakkeista ei osoita, että valtio harjoittaisi merkityksellistä valvontaa kyseisen yksikön toimintaan nähden eikä etenkään sitä, että valtio olisi myöntänyt sille viranomaisten toimivaltaa. Jos tämä näyttö kuitenkin joissakin tapauksissa osoittaa, että valtion valvonnasta on monia virallisia aihetodisteita, ja on myös näyttöä siitä, että harjoitettu valvonta on merkittävää, tällaisen näytön perusteella voidaan mahdollisesti päätellä, että kyseinen yksikkö harjoittaa viranomaisten toimivaltaa.”

               (102)

               Tässä tapauksessa päätelmä, jonka mukaan valtio-omisteisille pankeille, jotka ovat antaneet otokseen valituille kolmelle tuottajalle etuuskohtelun mukaisia tukipoliittisia lainoja, on annettu viranomaistehtäviä, perustuu seuraavassa esitettäviin näkökohtiin.

               (103)

               Komissio hankki tietoja valtion omistusoikeudesta rahoituslaitoksissa, koska se muodostaa virallisen aihetodisteen, jonka perusteella – yhdessä sellaisen näytön kanssa, jonka mukaan harjoitettu virallinen valvonta on merkityksellistä – voidaan mahdollisesti päätellä, että kyseinen yksikkö harjoittaa viranomaisten toimivaltaa. Kyselyvastauksessaan Kiinan viranomaiset toimittivat osakkeenomistukseen liittyviä tietoja 17 rahoituslaitoksesta, joiden taseet muodostavat väitetysti 80 prosenttia koko pankkisektorista. Toimitetut tiedot perustuivat useisiin lähteisiin. Kiinan viranomaiset totesivat erityisesti, että valtion omistuksessa on neljä pankkia (ICBC, Agricultural Bank, Bank of China ja China Construction Bank). Kiinan viranomaisten mukaan valtiolla on alle 50 prosenttia neljän muun pankin osakkeista (Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank ja Shanghai Pudong Development Bank). Valtio ei väitetysti omistanut osakkeita muissa yhdeksässä pankissa.

               (104)

               Tarkastuskäynnin aikana vaikutti siltä, että osakkuuteen liittyvät tiedot olivat virheellisiä, koska niistä oli jätetty pois osakkeet, jotka valtio omistaa epäsuorasti, vaikka joissakin julkisesti saatavilla olevissa tiedoissa näin ilmoitettiinkin. Kiinan viranomaisia pyydettiin tarkistamaan kyselyvastaustaan tältä osin ja ilmoittamaan sekä suora että epäsuora omistajuus. Kiinan viranomaiset kieltäytyivät tästä. Komissio ei näin ollen kyennyt tarkastamaan niiden tietojen tarkkuutta ja paikkansapitävyyttä, jotka koskivat valtion omistajuutta pankeissa ja muissa rahoituslaitoksissa.

               (105)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kommentoivat, että toimitetut osakkuustiedot liittyivät laitoksiin, jotka kattoivat 80 prosenttia koko pankkisektorista ja että valtion epäsuoraa omistajuutta koskevia tietoja ei ole saatavilla, minkä vuoksi komission pyyntö oli kohtuuton. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio olisi pitänyt Kiinan viranomaisten yhteistyötä joka tapauksessa riittämättömänä, riippumatta siitä, millä tavoin se toimi yhteistyössä. Komissio kiistää jälkimmäisen väitteen. Lisäksi on selvennettävä, että komissio ei kyennyt todentamaan väitettä, jonka mukaan Kiinan viranomaisten toimittamat omistajuustiedot kattoivat 80 prosenttia koko pankkisektorista, koska sille ei toimitettu mitään muita tietoja. Jos tämä todentamaton väite pitää paikkansa, omistajuutta koskevat tiedot eivät todista Kiinan viranomaisten kantaa kyseisten pankkien oikeudellisesta asemasta.

               (106)

               Tämän vuoksi komissio teki jäljempänä esitetyt päätelmät. Ensinnäkin se totesi Kiinan viranomaisten kyselyvastauksen perusteella, että ICBC, Agricultural Bank, Bank of China ja CCB ovat julkisessa omistuksessa. Toiseksi se sovelsi käytettävissä olevia tietoja neljään pankkiin (Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank ja Shanghai Pudong Development Bank), mukaan luettuna epäsuora omistajuus, käyttämällä asiakirja-aineistoissa tältä osin käytettävissä olevia tietoja. Yhdeksästä jäljellä olevasta pankista, joiden Kiinan viranomaiset väittivät olevan pääosin yksityisomistuksessa, vain kolme myönsi lainoja otokseen valituille yrityksille. Muita kuutta pankkia ei näin ollen tutkittu enempää. Yksi niistä oli MEB, jonka havaittiin olevan valtion omistuksessa tarkastuksen jälkeen (ks. 167–187 kappale) kaikkien asiakirja-aineistoissa olevien tietojen arvioinnin perusteella. Komissio ei tutkinut enempää kahta muuta pankkia (Hua Xia Bank ja Ping An Bank), koska niiden osuus lainoista otokseen valituille tuottajille oli merkityksetön. Tässä tutkimuksessa komissio siis päätteli, että yhdeksän pankkia (ICBC, Agricultural Bank, Bank of China, CCB, MEB, Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank ja Shanghai Pudong Development Bank) oli julkisessa omistuksessa.

               (107)

               Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta tietoa sekä koko tuotannonalan että aurinkosähkön tuotannonalan saamien lainojen osuuksista jaoteltuina seuraavien mukaan: pankit, joissa Kiinan viranomaiset ovat suurin tai ainoa osakkeenomistaja, pankit, joissa Kiinan viranomaisilla on omistusosuus mutta joissa se ei ole suurin omistaja, pankit, joissa Kiinan viranomaisilla ei ole osakeomistusta, sekä pankit, jotka ovat ulkomaalaisomistuksessa. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet pyyntöön merkityksellistä vastausta senkään jälkeen, kun se oli rajattu pankkeihin, jotka antoivat rahoitusta kymmenelle suurimmalle vientiä harjoittavalle tuottajalle/tuottajaryhmälle. Kiinan viranomaiset eivät ehdottaneet vaihtoehtoisia lähteitä näiden tietojen hankkimiseen. Pyynnön tarkoituksena oli vahvistaa, oliko luotonantotavoissa eroja omistajuuden mukaan. Jos tiedot olisivat osoittaneet, että valtio-omisteisilla pankeilla on suurempi osuus tuotannonaloista, joita keskushallinnon suunnitelmien mukaan on suosittava, tämä muodostaisi aihetodisteen siitä, että viranomaisten toimivaltaa harjoitetaan merkityksellisellä tavalla.

               (108)

               Kun tietopyynnöstä keskusteltiin tarkastuskäynnillä, Kiinan viranomaiset vastasivat, että pankit Kiinassa eivät tarjonneet etuuskohtelun mukaisia lainoja ja/tai luottolimiittejä aurinkosähkön tuotannonalalle. Tämä on ristiriidassa otokseen valittuja kolmea vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevien havaintojen kanssa; ne kaikki saivat etuuskohtelun mukaisia lainoja ja/tai luottolimiittejä neljältä tarkastetulta pankilta sekä muilta 29 kappaleessa luetelluilta pankeilta.

               (109)

               Sen vuoksi komissio perustaa valtio-omisteisten pankkien harjoittamia viranomaisten tehtäviä koskevat päätelmänsä kyselyvastauksiin, jotka saatiin Kiinan viranomaisten kautta EXIM-, CCB-, ICBC-, MEB- ja MiB-pankilta ja otokseen valituilta kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, tarkastuskäynteihin, muista lähteistä saatuihin tietoihin, tarkastuspyyntöön sekä alkuperäisen tutkimuksen havaintoihin, joiden ei havaittu muuttuneen.

               (110)

               Rahoituslaitoksille suunnatun erityisen kyselylomakkeen, jäljempänä ’lisäys A’, tarkoituksena oli todentaa valituksessa esitetyt väitteet, joiden mukaan kiinalaiset valtion omistamat pankit ovat julkisia elimiä. Komissio pyysi tietoja siitä, oliko valtio-omisteisille pankeille annettu toimivaltaa harjoittaa viranomaisten tehtäviä aurinkosähkön tuotannonalalla (esim. yhtiöjärjestyksessä esitetty hallituksen ja yhtiökokouksen kokoonpano, osakkaiden/johtajien kokousten pöytäkirjat, osakkaiden/johtajien kansalaisuudet, lainanantopolitiikka ja riskinarviointi aurinkosähkön tuotannonalalle ja yhteistyössä toimineille otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille myönnettyjen lainojen osalta).

         —   Pankkeihin tehdyt tarkastuskäynnit

               (111)

               Tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessään komissio suunnitteli tarkastuskäyntiä neljään pankkiin, jotka vastasivat kyselylomakkeen lisäykseen A ja jotka antoivat lainoja otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille (EXIM, ICBC, CCB ja MEB). Se liitti mukaan yksityiskohtaisen mutta ohjeellisen luettelon aiheista, joita tarkastuskäynnillä käsiteltäisiin. Tarkastuskäyntiä edeltävässä kirjeessään komissio totesi, että Kiinan viranomaisia pyydetään asettamaan saataville kaikki asiaa tukevat asiakirjat, joita käytettiin vastauksen laatimiseen, mukaan luettuna alkuperäiset lähdeasiakirjat ja -sovellukset.

         —   EXIM

               (112)

               Toisessa puutteista ilmoittavassa kirjeessä komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että EXIM-pankin vastaus lisäykseen A oli puutteellinen ja että se ei toimittanut asiakirjaa, jota erikseen pyydettiin, eli kiinan- ja englanninkielistä versiota yhtiöjärjestyksestä. EXIM ilmoitti kyselyvastauksessaan, että yhtiöjärjestys on sisäinen hallinnollinen asiakirja eikä se toimita sitä. Vastauksessa puutteista ilmoittavaan kirjeeseen todettiin, että EXIM-pankissa on käynnissä uudistus ja että yhtiöjärjestyksen tarkistus ei ole vielä valmis. Paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa EXIM ilmoitti, että uudistus käynnistyi maalis-/huhtikuussa 2015 ja että sovellettava yhtiöjärjestys, jota ollaan tarkistamassa, on peräisin vuodelta 1994, mutta ei toimittanut vuoden 1994 versiota. Kun EXIMiä pyydettiin toimittamaan käynnissä olevaa uudistusta koskevaa näyttöä, se viittasi verkkosivustoonsa. Koska tarkastuskäynnillä ei ollut käytettävissä internet-yhteyttä, tietoja ei kuitenkaan voitu tarkastaa.

               (113)

               Kiinan viranomaiset väittivät päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa, että komissio olisi voinut tarkistaa EXIM-pankin verkkosivuston Brysselissä ennen tarkastusmatkaa saadakseen näyttöä käynnissä olevasta uudistuksesta tai että sen olisi pitänyt huolehtia keinoista, joilla se pystyy ottamaan yhteyden internetiin tarkastuskäynnin aikana. Tähän liittyen komissio toistaa, että useista pyynnöistä huolimatta EXIM ei toimittanut mitään versiota yhtiöjärjestyksestään, ei alkuperäistä eikä tarkistettua.

               (114)

               Tarkastuskäynnin aikana komissio pyysi kopiota valtioneuvoston antamasta EXIM-pankin perustamisilmoituksesta ja huipputeknologiatuotteiden vientimyyjien luoton hallintoa koskevista EXIM-pankin toimenpiteistä. EXIM kieltäytyi antamasta näitä asiakirjoja.

               (115)

               Kiinan viranomaiset totesivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että EXIMin perustamista koskevat seikat käyvät ilmi myös sen verkkosivustolta ja että edeltävässä kappaleessa mainittu jälkimmäinen asiakirja on kumottu. Kiinan viranomaiset katsoivat sen vuoksi, että edeltävässä kappaleessa mainitut kaksi asiakirjaa eivät ole peruste käytettävissä olevien tietojen soveltamiselle. Komissio toistaa, että ennen tarkastuskäyntiä lähetetyssä kirjeessä Kiinan viranomaisia ja rahoituslaitoksia pyydettiin asettamaan helposti saataville tiedot, joita pyydetään tarkastuskäynnin aikana. Komissio muistuttaa, että EXIM itse viittasi ensimmäiseen asiakirjaan kyselyvastauksessaan. Voidakseen tarkastaa kyselyvastauksen komissio näin ollen tarvitsi kyseisen asiakirjan. Toisesta asiakirjasta komissio ottaa huomioon Kiinan viranomaisten huomautuksen, jonka mukaan se on kumottu.

               (116)

               Osakkuuden osalta – kuten EXIMin kyselyvastauksessa todetaan – komissio vahvisti, että se on 100-prosenttisesti valtion omistuksessa oleva vientiluottolaitos. Johtokunnasta ja sen kokoonpanosta EXIM antoi ristiriitaisia tietoja tarkastuskäynnin aikana, koska se totesi, että johtokuntaa ei ole vielä muodostettu käynnissä olevan uudistusprosessin vuoksi. Kyselyvastauksessaan EXIM kuitenkin viittasi useaan otteeseen johtokuntaan. Tietoja johtokunnan kokoonpanosta ei toimitettu, joten niitä ei voitu tarkastaakaan. Tämän seurauksena komissio ei kyennyt todentamaan johtokunnan olemassaoloa tai kokoonpanoa eikä hallintoneuvoston kokoonpanosta.

               (117)

               Kiinan viranomaiset totesivat kyselyvastauksessaan, että vuoden 1994 yhtiöjärjestys sääntelee EXIMin toimintaa, ja kuvasivat tätä toimintaa. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet kyseistä asiakirjaa.

               (118)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset olivat eri mieltä komission 113 kappaleessa esittämästä arvioinnista ja huomauttivat, että EXIMin vuoden 2015 vuosikertomuksessa mainittiin, että johtokunnan perustamista oli vauhditettu mutta että johtokuntaa ei mainittu muutoin. Komissio huomauttaa, että kyselylomakkeessa ja toisessa puutteista ilmoittavassa kirjeessä pyydettiin tarkkoja tietoja johtokunnan kokoonpanosta (ei nimityksestä). Vasta tarkastuskäynnillä selvennettiin, että EXIMillä ei väitetysti ollut johtokuntaa lainkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (119)

               Soveltaessaan käytettävissä olevia tietoja komissio päätyi seuraaviin päätelmiin: Valtio, joka omistaa 100 prosenttia EXIM-pankista, valvoo EXIMiä nimittämällä sen hallintoneuvoston jäsenet. Nämä jäsenet edustavat valtion etuja, mukaan luettuna poliittiset näkökannat, EXIMin kokouksissa. Johtokunnan puuttuessa hallintoneuvosto tai valtio nimittää suoraan EXIMin johdon.

               (120)

               Valtio-omisteisten keskeisten rahoituslaitosten hallintoneuvostojen väliaikaisten sääntöjen 3 ja 5 §:n perusteella komissio vahvisti, että valtioneuvosto asettaa hallintoneuvoston jäsenet, jotka ovat vastuuvelvollisia valtioneuvostoon nähden.

               (121)

               Lisäksi valtio antaa yleensä vientiluottolaitoksille toimivallan harjoittaa viranomaistehtäviä. Annettu viranomaistehtävä on viennin edistäminen sellaisiin maihin tai sellaisten tuotteiden osalta, joihin kaupalliset vakuutusyritykset eivät myönnä vakuutusta tai myöntävät vakuutuksen sellaisilla vakuutusmaksuilla, jotka eivät ole mahdollisia kaikille viejille. Valtio antaa yleensä takauksen vientiluottolaitokselle, jotta se voi alentaa luottokustannuksiaan pääomamarkkinoilla. Valtion takauksen esiintyminen on osoitus siitä, että on annettu toimivaltaa harjoittaa viranomaistehtäviä. Näiden laitosten tehtävänä on pyrkiä julkisen politiikan tavoitteisiin eli edistää vientiä. Valtioneuvoston antaman EXIM-pankin perustamisilmoituksen nimi ja sisältö (kuten kyselyvastauksessa esitetään tiivistettynä) osoittavat, että EXIM toteuttaa Kiinan vientipolitiikkaa. Lisäksi aurinkosähkön tuotannonala strategisena/keskeisenä tuotannonalana saa etua tällaisesta vientituesta (ks. 3.4.1 jakso).

               (122)

               Näin ollen päätellään käytettävissä olevien tietojen perusteella, että valtio on harjoittanut virallista valvontaa omistajuutensa nojalla EXIM-pankin päivittäisessä liiketoiminnassa merkityksellisellä tavalla ja että valtio on antanut EXIM-pankille toimivaltaa harjoittaa viranomaistehtäviä.

               (123)

               Päätelmää vahvistaa vielä vuosikertomuksiin perustuva luotonantopolitiikan tarkastelu, joka osoittaa, että EXIM tuntee olevansa velvoitettu panemaan täytäntöön valtion politiikkaa tehdessään luotonantopäätöksiä, seuraavista syistä:

               (124)

               Kun EXIM-pankkia pyydettiin selittämään antolainauspolitiikkaansa eli sitä, miten valtion suunnitelmat ja hankkeet tulevat esiin ja ottaako EXIM Kiinan huipputeknologian vientituotteita koskevan luettelon (tai muut luettelot tai suunnitelmat) huomioon antolainauspolitiikassaan, pankki vastasi, että se analysoi suunnitelmien vaikutuksen lainaohjelmiin tai lainanottajiin ja että se tukee yrityksiä, jotka tuottavat luetteloon sisältyviä tuotteita. Vuosikertomuksen analysoinnin jälkeen vaikutti siltä, että EXIMin vastauksessa vähäteltiin tarkoituksellisesti valtion suunnitelmien ja hankkeiden vaikutusta sen antolainauspolitiikkaan. Vuoden 2015 vuosikertomuksessa todetaan, että EXIMin päätehtävänä on helpottaa kiinalaisten mekaniikka- ja elektroniikkatuotteiden, kokonaisten laitesarjojen ja uuden ja huipputeknologian tuotteiden vientiä ja tuontia ja varsinkin että pankki on hyödyntänyt täysimääräisesti poliittisen rahoittajan rooliaan panemalla täytäntöön Kiinan kansallista kehittämisstrategiaa.

               (125)

               Kiinan viranomaiset totesivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että viennin edistäminen ei välttämättä tarkoita etuuskohtelun mukaista luotonantoa ja että kansallinen kehittämisstrategia kattaa kaikki Kiinan talouden osa-alueet. Johdanto-osan (124) kappaleen tarkoituksena on kuitenkin osoittaa, että valtion suunnitelmat ja hankkeet vaikuttavat EXIM-pankin antolainauspolitiikkaan, mikä näkyy sen toimeksiannossa. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten huomautuksia ei otettu huomioon.

               (126)

               Eri tuoteryhmien vientiä koskevista tilastoista, joita pyydettiin jo kyselylomakkeessa, EXIM ei toimittanut pyydettyjä tietoja ja viittasi luottamuksellisuutta koskeviin lausekkeisiin. Tarkastuskäynnin aikana EXIM muutti näkökantaansa ja totesi, että tietoja ei ole saatavilla. Komissio ei ymmärrä, miksi EXIM muutti perustelujaan, eikä myöskään se ole selvää, miten sellaisten vahvistettujen tietojen toimittaminen, jotka eivät ole asiakaskohtaisia, voisi rikkoa luottamuksellisuutta. EXIM antoi kaupalliset kokonaisarvot kolmelta vuodelta muttei toimittanut näitä tietoja tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ennen tarkastuskäyntiä eikä sen aikana. Tämän vuoksi komissio ei kyennyt todentamaan vientiluottojen kaupallisia kokonaisarvoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eikä tietoja, jotka koskivat aurinkosähkön tuotannonalalle annettujen vientiluottojen osuutta.

               (127)

               Kiinan viranomaiset ilmoittivat olevansa hämmästyneitä, että komission mielestä 113 kappaleessa esitetyt seikat olivat ristiriitaisia. Komissio huomauttaa, että EXIM ei toimittanut tilastoja eri tuoteryhmien viennistä. Tarkastuskäynnin aikana annetut tiedot koskivat kaupallisia kokonaisarvoja. Ensin mainittujen tietojen perusteella komissio olisi voinut eritellä tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat luvut, mutta tätä ei ollut mahdollista tehdä niistä luvuista, jotka annettiin lopulta tarkastuskäynnin aikana (pelkästään yhteenlasketut luvut). Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio olisi voinut ekstrapoloida tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson luvut käyttämällä kolmelta vuodelta annettuja kaupallisia kokonaisarvoja; tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, koska näitä lukuja ei annettu kuukausittain (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso on 1 päivän lokakuuta 2014 ja 30 päivän syyskuuta 2015 välinen kausi, kuten 11 kappaleessa todetaan).

               (128)

               Tarkastuskäynnin aikana komissio pyrki todentamaan tarkasteltavana olevan tuotteen kymmenen suurimman vientiä harjoittavan tuottajan, mukaan luettuna otokseen valittujen kolmen tuottajan, luottokelpoisuusarvioinnin. EXIM totesi, että tällaisia tietoja ei voida antaa luottamuksellisuuteen liittyvistä syistä. Pyrittäessä todentamaan EXIMin luottokelpoisuusarviointijärjestelmää edes tyhjän arviointilomakkeen avulla EXIM kieltäytyi antamasta tällaista tyhjää lomaketta, koska se sen mukaan sisältäisi liikesalaisuuteen liittyviä tietoja.

               (129)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset viittasivat kyselyvastaukseen ja EXIMin vuosikertomukseen 2015, joista käy selvästi ilmi riskinarvioinnin merkitys ennen antolainauspäätösten tekemistä. Vaikka hyväksyttäisiinkin, että tällainen toiminta on osa pankin yleistä toimintapolitiikkaa, EXIM ei antanut mitään esimerkkejä siitä, miten tätä sovellettiin otokseen valittujen yritysten osalta. Sen vuoksi tämä huomautus ei muuttanut komission päätelmiä.

               (130)

               Komissio pyysi myös kopiota vuotta 2015 koskevasta EXIMin vuosikertomuksesta. Ensin EXIM ilmoitti, että tällaista asiakirjaa ei voida toimittaa eikä siitä voida keskustella, vaikka oli käynyt jo selväksi, että pyydetty asiakirja oli julkisesti saatavilla sen verkkosivustolla. Komissio pääsi lopulta tutkimaan pyydettyä asiakirjaa internetin kautta, mutta aluksi sille ei annettu lupaa printata asiakirjaa tai tehdä siitä muistiinpanoja. Pyydetty asiakirja toimitettiin lopulta, mutta vasta sitten, kun EXIMin edustajat olivat jo poistuneet tarkastustiloista eikä asiakirjasta enää voitu keskustella.

               (131)

               Sen jälkeen, kun komissio oli lähettänyt kirjeen, jossa se totesi harkitsevansa 28 artiklan soveltamista, Kiinan viranomaiset väittivät, että 28 artiklan soveltaminen ei ole perusteltua, vaikka EXIM-pankki aluksi kieltäytyikin tarkastusprosessin aikana antamasta julkisesti saatavilla olevaa asiakirjaa, jonka Kiinan viranomaiset myöhemmin toimittivat tarkastuskäynnin jälkeen. Kiinan viranomaiset totesivat, että on merkityksetöntä, kuka asiakirjan toimitti.

               (132)

               Komissio huomauttaa, että viive vuotta 2015 koskevan vuosikertomuksen toimittamisessa oli vain yksi syistä, joiden vuoksi 28 artiklaa päätettiin soveltaa (ks. 112–118 kappale). On syytä korostaa, että kun EXIM-pankki kieltäytyi antamasta julkisesti saatavilla olevaa asiakirjaa ja kieltäytyi keskustelemasta siitä sinä aikana, joka oli osoitettu rahoituslaitosten tarkastukseen, se haittasi ja viivästytti tarkastusprosessia. Lisäksi se, että asiakirja toimitettiin vasta sen jälkeen, kun EXIM-pankin edustajat olivat poistuneet, ei antanut komissiolle mahdollisuutta keskustella asiakirjasta ja tarkastaa sitä tyydyttävällä tavalla. Sen vuoksi komissio katsoo, että kyseinen rahoituslaitos haittasi merkittävästi tarkastusprosessia.

               (133)

               Mitä tulee EXIM-pankin perustamista ja toimien hoitamista koskeviin asiakirjoihin (valtioneuvoston antama EXIM-pankin perustamisilmoitus ja sen yhtiöjärjestys), Kiinan viranomaiset väittivät, että pyydetyillä asiakirjoilla ei ole mitään yhteyttä tukijärjestelmään tai vientiä harjoittaviin tuottajiin ja että pyyntö oli pelkkää tietojenkalastelua eikä ollut mitään oikeudellisia perusteita tutkia järjestelmää, joka ei mahdollistanut tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoa alkuperäisessä tutkimuksessa.

               (134)

               Komissio huomauttaa, että pyydettyjä asiakirjoja tarvittiin tutkimusta varten etenkin sen vahvistamiseksi, oliko EXIM-pankille annettu toimivaltaa harjoittaa viranomaistehtäviä, ja että Kiinan viranomaisilta pyydettiin muiden yhteistyössä toimineiden rahoituslaitosten osalta samanlaisia asiakirjoja, jotka ne toimittivat. Lisäksi on syytä huomata, että EXIM viittasi kyselyvastauksessaan useaan otteeseen näihin asiakirjoihin omistajuutensa, hallintonsa, valvontansa ja toimintojensa osalta, joten nämä asiakirjat oli tarkastettava. Jotkin otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat myös ilmoittivat, että niillä oli ollut rahoitustoimia tämän rahoituslaitoksen kanssa, mikä oli toinen seikka, jonka komissio halusi todentaa ja joka osoittaa, että EXIM-pankki oli osallisena tuissa, jotka liittyvät alkuperäisessä tutkimuksessa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistaneisiin tukiin.

               (135)

               Valtioneuvoston antaman EXIM-pankin perustamisilmoituksen nimi ja sisältö – siinä määrin kuin se voidaan päätellä kyselyvastauksesta – osoittavat, että EXIM-pankki on Kiinan viranomaisten väline, jolla pyritään julkisen politiikan tavoitteisiin, ja näin ollen sille on annettu toimivaltaa harjoittaa viranomaistehtäviä.

               (136)

               Näistä syistä ja soveltaen käytettävissä olevia tietoja komissio päättelee, että EXIM on julkinen elin.

         —   ICBC

               (137)

               Komissio vahvisti ICBC:n kyselyvastauksen ja sen vuotta 2015 koskevan vuosikertomuksen perusteella, että valtio omistaa yli 50 prosenttia sen osakkeista. ICBC on näin ollen virallisesti valtion määräysvallassa.

               (138)

               Komissio pystyi myös päättelemään yhtiöjärjestyksen ja erityisesti sen lukujen 8–10 ja ICBC:n kyselyvastauksen perusteella, että Kiinan viranomaisilla on osakkuutensa ja Kiinan kommunistipuolueen keskuskomitean kautta toimivalta nimittää pankin tärkeimmät johtohenkilöt, kuten johtokunnan puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja, toimitusjohtaja, hallintoneuvoston puheenjohtaja, presidentti ja varapresidentti. Lisäksi ICBC:n yhtiöjärjestyksen mukaan johtokunta esimerkiksi kutsuu koolle osakkeenomistajien kokoukset, päättää pankin liiketoimintastrategiasta ja budjetista, tekee investointeja (ja sulautumisia) koskevat päätökset, päättää ylemmän johdon erottamisesta, laatii riskinhallintajärjestelmän ja päättää osastojen ja haarakonttoreiden perustamisesta. Tämä viitteellinen luettelo vastuualueista osoittaa, että valtiolla on merkityksellinen valvontavalta ICBC:n päivittäisessä toiminnassa.

               (139)

               Kaikkiin Kiinassa toimiviin pankkeihin sovellettavan pankkilain 34 §:n mukaan liikepankkien on toteutettava antolainaustoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeiden pohjalta ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaisesti. Kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen tarpeet ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivat vahvistetaan keskushallinnon suunnitelmissa, kuten 3.2 jaksossa todetaan. Aurinkosähkön tuotannonalan edistäminen on osa niitä.

               (140)

               Unionin tuomioistuimet pitävät talouspolitiikan tavoitteisiin pyrkimistä osana viranomaistehtävien harjoittamista (31).

               (141)

               Pankkilain 34 §:llä annetaan näin ollen kaikille pankeille toimivalta harjoittaa viranomaistehtäviä. ICBC:n tapauksessa Kiinan viranomaisten osakkuuden kautta saama virallinen määräysvalta ja toimivalta yhtiöjärjestyksen nojalla ovat antaneet Kiinan viranomaisille mahdollisuuden harjoittaa näitä viranomaistehtäviä.

               (142)

               Komissio on tutkinut ICBC:n tosiasiallista luotonantopolitiikkaa ja pyrkinyt sen avulla vahvistamaan, että valvontaa on harjoitettu merkityksellisellä tavalla.

               (143)

               Komissio pyysi Kiinan viranomaisilta asiaa koskevia tietoja voidakseen arvioida, kuinka kiinalaiset pankit toteuttavat aurinkosähköalan yritysten luottoriskien arvioinnin ennen kuin ne tekevät päätöksen lainan (ja/tai luottolimiitin) myöntämisestä ja lainaehdoista. Komissio pyysi kyselylomakkeen lisäyksellä A tietoja muun muassa siitä, kuinka pankit ottavat riskin huomioon myöntäessään lainoja, kuinka lainanhakijan luottokelpoisuus arvioidaan, millaisia ovat pankkien eri yrityksiltä/toimialoilta Kiinassa veloittamat riskipreemiot ja mitä tekijöitä pankki ottaa huomioon arvioidessaan laina- tai luottolimiittihakemusta. Komissio pyysi myös selitystä lainahakemuksesta ja sen hyväksymisprosessista. ICBC vastasi kuvailevasti edellä esitettyihin kysymyksiin, mutta Kiinan viranomaiset tai ICBC eivät toimittaneet asiaa tukevaa tyydyttävää näyttöä. Komissio pyysi tarkastuskäynnin aikana kuvailevaa vastausta tukevaa näyttöä. Kiinan viranomaiset antoivat kuitenkin vain yleisluontoisia vastauksia, joiden tueksi ei esitetty minkäänlaista näyttöä siitä, että luottoriskiä tosiasiassa arvioitaisiin ollenkaan.

               (144)

               Komissio pyysi vastaavia tietoja myös otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja pyrki tarkastamaan tiedot niiden toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien aikana. Useimmat vientiä harjoittavat tuottajat vastasivat, että pankit vaativat tiettyjä asiakirjoja (kuten tilinpäätökset) ja tekevät jonkinlaisen riskianalyysin ennen lainojen myöntämistä. Ne eivät kuitenkaan esittäneet mitään näyttöä tämän tueksi, esimerkiksi pankeille toimittamiaan asiakirjoja. Tarkastuskäynnin aikana komissio pyysi näyttöä (esimerkiksi kirjeenvaihtoa) siitä, että pankit olivat todellisuudessa vaatineet tällaisia asiakirjoja tai että yritykset olivat toimittaneet nämä asiakirjat pankille, taikka jonkinlaista pankin raporttia siitä, että tällainen luottoriskinanalyysi oli suoritettu. Otokseen valitut vientiä harjoittavien tuottajien ryhmät eivät kuitenkaan kyenneet toimittamaan tällaista näyttöä eikä muutakaan näyttöä väitteidensä tueksi.

               (145)

               Ensimmäinen este tässä oli se, että Kiinan viranomaiset kieltäytyivät toimittamasta 3.1 jaksossa esitettyjä tietoja. Toinen este oli, että Kiinan viranomaiset eivät luovuttaneet ICBC:n tekemiä luottokelpoisuusarviointeja.

               (146)

               Komissio ilmoitti 14 päivänä maaliskuuta 2016 päivätyssä puutteista ilmoittavassa kirjeessään Kiinan viranomaisille, että ICBC:n vastaus lisäykseen A oli puutteellinen, koska se ei sisältänyt seuraavia pyydettyjä tietoja: tarkastelun kohteena olevan tuotteen kymmenelle suurimmalle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnetyt lainat; kattava vastaus luottokelpoisuuden arvioinnista; pankin tuki valtion suunnitelmien ja hankkeiden täytäntöönpanolle.

               (147)

               ICBC ei toimittanut mitään tietoja tarkastelun kohteena olevan tuotteen kymmenelle suurimmalle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnetyistä lainoista ja/tai luottolimiiteistä ja vetosi luottamuksellisuuteen liittyviin oikeudellisiin ja sopimusvelvoitteisiin, joiden mukaan se ei voi paljastaa lainoihin liittyviä yrityskohtaisia tietoja ilman näiden yritysten lupaa. Komissio pystyi kuitenkin viime kädessä käyttämään kolmen otokseen valitun yhteistyössä toimineen tuottajan tarkastettuja kyselyvastauksia niille koituneen edun määrittämisessä.

               (148)

               Tarkastuskäynnin aikana komissio pyrki todentamaan otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien, tarkasteltavana olevan tuotteen kymmenen suurimman vientiä harjoittavan tuottajan ja koko aurinkosähkön tuotannonalan luottokelpoisuusarvioinnin. ICBC ei antanut mitään tietoja tältä osin luottamuksellisuussyistä. Se myös ilmoitti, että se ei säilytä aurinkosähkön tuotannonalan tuottajiin liittyviä raportteja pääkonttorissaan. ICBC antoi komission vilkaista valitsemaansa arviointiraporttia, mutta on syytä huomata, että kyseinen asiakirja ei liittynyt yhteenkään yhteistyössä toimineeseen yritykseen tai aurinkosähkön tuotannonalaan. Lisäksi kun otetaan huomioon (kiinankielisten) tietojen toimittamisajankohta, komissiolla ei ollut mahdollisuutta saada selvyyttä niiden sisällöstä tarkastuskäynnillä käytettävissä olleessa ajassa. Komission ei myöskään annettu ottaa kopiota asiakirjasta. Vastauksessaan kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen ICBC väitti, että se ei ottanut valtion teollisuuspolitiikkaa, suunnitelmia tai hankkeita tai muuta lainsäädäntöä huomioon arvioidessaan luottoja tai luottolimiittejä. Pankin vuosikertomus vaikuttaa kuitenkin osoittavan päinvastaista, koska siinä todetaan, että ICBC mukautti ja kehitti teollisuusluottopolitiikkaansa voidakseen tarjota rahoitustukea reaalitalouteen makrotalouspolitiikan, teollisuuspolitiikan vallitsevien suuntausten, tuotannonalan toimintapiirteiden ja maan tärkeiden strategisten aloitteiden mukaisesti ja että ICBC tuki energiaa säästäviä ja ympäristöä suojelevia yrityksiä ja maailmanmarkkinoille pyrkiviä merkittäviä tuotantolaitoksia.

               (149)

               Kiinan viranomaiset totesivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen, että komissio oli tulkinnut 148 kappaleessa esitetyt lainaukset ja etenkin käsitteen ”tuki” virheellisesti. Kiinan viranomaiset toimittivat lukuisia lainauksia kahden belgialaisen pankin (KBC:n ja Belfiuksen) ja yhden saksalaisen pankin (Deutsche Bankin) vuosikertomuksista, joissa myös käytettiin käsitettä ”tuki”. Vaikka sanalla ”tuki” voikin olla monia merkityksiä eri asiayhteydessä, ICBC:n vuosikertomuksesta lainatussa kohdassa viitataan ”rahoitustukeen”. Tämä yhdessä muiden 139 kappaleessa esitettyjen lainausten ja muiden havaintojen, kuten sen, että ICBC oli myöntänyt etuuskohtelun mukaisia luottoja ja luottolimiittejä joillekin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kanssa johti siihen päätelmään, että ICBC ottaa valtion teollisuuspolitiikan, suunnitelmat tai hankkeet tai muun lainsäädännön huomioon arvioidessaan luottoja tai luottolimiittejä. Sen vuoksi komissio pitää voimassa 139–148 kappaleessa esitetyt päätelmänsä.

               (150)

               Komissio päättelee kaikkien asiakirja-aineistossa saatavilla olevien tosiseikkojen arvioinnin perusteella, että ICBC on antanut otokseen valituille kolmelle aurinkosähkön tuotannonalaa edustavalle tuottajalle luottoja tekemättä luottokelpoisuusarviointia, koska pankki ei ole pystynyt osoittamaan tällaisen arvioinnin tekemistä. Tämän perusteella voidaan päätellä, että ICBC:lle on annettu viranomaisten toimivaltaa ja se harjoittaa tätä toimivaltaa antamalla luottoja keskushallinnon suunnitelmien vaatimusten mukaisesti, eli se suorittaa viranomaistehtäviä. Tämä päätelmä vahvistuu edelleen vuosikertomuksista saatujen otteiden perusteella.

               (151)

               Päätelmänä voidaan todeta, että komissio pitää ICBC:tä julkisena elimenä.

         —   CCB

               (152)

               Komissio vahvisti CCB:n vuotta 2015 koskevan vuosikertomuksen perusteella, että valtio omistaa yli 50 prosenttia sen osakkeista. CCB on näin ollen virallisesti valtion määräysvallassa.

               (153)

               Kuten CCB vahvisti hallinnollisen menettelyn aikana ja kuten sen yhtiöjärjestyksen luvuissa 11 ja 12 mainitaan, Kiinan viranomaisilla pääosakkaana on valta nimittää enemmistö johtokunnan jäsenistä; johtokunta on osakkaiden yleiskokouksen toimeenpaneva elin, joka johtaa CCB:tä ja on siitä vastuussa. Sama koskee hallintoneuvostoa eli pankin valvontaelintä (yhtiöjärjestyksen luku 16). Lisäksi CCB:n yhtiöjärjestyksen ja johtokunnan kokouspöytäkirjan mukaan johtokunta päättää muun muassa pankin budjetista, tekee investointipäätökset ja päättää päätilintarkastajan ja johtokunnan sihteerin erottamisesta. Johtokunnassa on kaikkiaan 15 jäsentä, joista 10 ei kuulu toimeenpanevaan johtoon vaan edustaa CCB:n hallintoa. Tämä viitteellinen luettelo vastuualueista osoittaa, että valtiolla on merkityksellinen valvontavalta CCB:n päivittäisessä toiminnassa.

               (154)

               Tarkastuskäynnin aikana komissio pyrki todentamaan otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ja koko aurinkosähkön tuotannonalan luottokelpoisuusarvioinnin. CCB ei antanut mitään tietoja tältä osin luottamuksellisuussyistä. Komission itsepintaisten pyyntöjen jälkeen luottokelpoisuusasiakirjoja annettiin nopeasti katsottavaksi. On syytä huomata, että käytännön järjestelyjen vuoksi eli sen vuoksi, että kiinankieliset asiakirjat annettiin vain nopeasti katsottavaksi eikä niitä voitu käyttää näyttönä, komissio ei pystynyt tyydyttävällä tavalla tarkastamaan kyselyvastauksessa ilmoitettuja tietoja. Lisäksi on syytä huomata, että asiakirjat eivät liittyneet asianomaiseen sektoriin eivätkä tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Komissio ehdotti, että pyydetyistä asiakirjoista olisi poistettu nimet, jotta komissio olisi voinut käyttää niitä näyttöaineistona, mutta kyseinen rahoituslaitos kieltäytyi tästä. Sen vuoksi ei voida todeta, kuten Kiinan viranomaiset väittivät, että tämä rahoituslaitos olisi toiminut parhaan kykynsä mukaan.

               (155)

               Kiinan viranomaiset totesivat vastauksessaan komission kirjeeseen, jossa se ilmoitti harkitsevansa 28 artiklan soveltamista, että komissio ei voi odottaa pankkivirkailijoiden sallivan, että komissio ottaa kopioita kaikenlaisista asiakirjoista, eikä se voi odottaa tällaisten tietojen rajoittamatonta saantia, koska pankkeja sitovat luottamuksellisuutta koskevat säännöt. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio asetti kohtuuttoman todistustaakan vientiä harjoittavalle maalle ja väitetysti riippumattomille pankeille.

               (156)

               Komissio ei pyytänyt ”kaikenlaisia asiakirjoja” tai tällaisten asiakirjojen ”rajoittamatonta saantia”. Sen vuoksi oli hylättävä väite, jonka mukaan komissio asetti kohtuuttoman todistustaakan Kiinan viranomaisille tai rahoituslaitoksille.

               (157)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset toimittivat yleisenä huomautuksena niistä neljästä pankista, joissa komissio vieraili tarkastuskäynnin yhteydessä, että komission analyysi on ilmeisen puolueellinen, koska kyseisten pankkien vuosikertomuksissa on näyttöä siitä, että ne eivät myönnä etuuskohteluun perustuvia luottoja kannustettaville tuotannonaloille.

               (158)

               Kiinan viranomaiset lisäsivät tähän, että yleisessä päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa komissio viittasi päätökseen nro 40, jossa luetellaan kannustettavat tuotannonalat, kuten alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 191 kappaleessa todetaan. Kiinan viranomaiset katsoivat, että tämä on ristiriidassa neljästä tarkastetusta pankista kahden vuosikertomusten kanssa, joissa mainitaan tiukemmat myöntämisehdot tai pienemmät lainat sektoreille, jotka luetellaan kannustettavina sektoreina päätöksessä nro 40.

               (159)

               Komissio haluaa korostaa, että tutkimuksessa havaittiin komission tarkastamien neljän pankin tosiasiassa myöntäneen etuuskohteluun perustuvia luottoja ja/tai luottolimiittejä otokseen valituille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle. Nämä päätelmät, jotka ovat ristiriidassa kahdessa edeltävässä kappaleessa esitettyjen Kiinan viranomaisten huomautusten kanssa, perustuvat otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin. Yksikään pankeista ei toimittanut lukuja luotoista ja/tai luottolimiiteistä, jotka olisi myönnetty otokseen valituille kolmelle yritykselle tai yleensä aurinkosähkön tuotannonalalle tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Näin ollen otokseen valituilta yrityksiltä saadut tarkastetut tiedot ja kahden edellä mainitun pankin vuosikertomusten tiedot eroavat toisistaan. Komissio asetti etusijalle otokseen valituilta yrityksiltä paikan päällä saadut tiedot eikä näin ollen ottanut huomioon Kiinan viranomaisten huomautuksia. Vastauksissaan kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen CCB toi esiin, että pankit voivat pitää lähtökohtana valtion teollisuuspolitiikkaa mutta se ei sido pankkien päätöksiä, jotka liittyvät antolainauspolitiikkaan. CCB:n vuosikertomuksessa kuitenkin vahvistettiin, että se panee täytäntöön valtion suunnitelmia, mikä näkyy seuraavista otteista: ”Ryhmä vastasi aktiivisesti valtion rakenneuudistuksiin tarjontapuolella ja reagoi asianmukaisesti kehittämisstrategioihin […]. Tarjosimme tukea […] uusille strategisille tuotannonaloille.”; ”Vuonna 2015 ryhmä optimoi luottopolitiikkaa kansallisen teollisuuspolitiikan ja ulkoisen toimintaympäristön muutosten mukaisesti […]”.

               (160)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa Kiinan viranomaiset totesivat, että lainauksessa ”Vuonna 2015 ryhmä optimoi luottopolitiikkaa kansallisen teollisuuspolitiikan ja ulkoisen toimintaympäristön muutosten mukaisesti […]” ei tule esiin, että pankki olisi antanut etuuskohtelun mukaisia luottoja tietyille tuotannonaloille. Komissio ei hyväksy tätä huomautusta, koska lainattu kohta on luettava yhdessä muiden edeltävässä kappaleessa esitettyjen lainausten kanssa. Kiinan viranomaisten esittämä huomautus on joka tapauksessa epäselvä, koska se koskee MEB-pankkia, kun taas lainattu kohta oli CCB:n vuosikertomuksesta. Komissio olettaa, että ”MEB” oli kirjoitusvirhe.

               (161)

               Kiinan viranomaiset puuttuivat myös lainaukseen ”Ryhmä vastasi aktiivisesti valtion rakenneuudistuksiin tarjontapuolella ja reagoi asianmukaisesti kehittämisstrategioihin […]” toteamalla, että se oli irrotettu asiayhteydestä eikä sillä ollut mitään tekemistä kannustettavien, strategisten tai uusien tuotannonalojen tai sektoreiden kanssa ja että komissio oli joka tapauksessa tulkinnut väärin sanan ”uusi” CCB:n vuosikertomuksessa. Komissio huomauttaa, että täydellinen lainaus, mukaan luettuna välittömästi seuraava virke, kuuluu seuraavasti (kursivointi lisätty): ”Edistimme voimakkaasti reaalitalouden kehittämistä. Ryhmä vastasi aktiivisesti valtion rakenneuudistuksiin tarjontapuolella ja reagoi asianmukaisesti kehittämisstrategioihin, mukaan luettuna ”One Belt and One Road”, vapaakauppa-alueet, Beijing-Tianjin-Hebei -alueen ja Jangtsejoen talousalueen koordinoitu kehittäminen. Tarjosimme tukea keskeisiin kansallisiin rakennushankkeisiin, uudentyyppiseen urbanisaatioon, uusiin maaseudun rakennushankkeisiin ja uusille strategisille tuotannonaloille”. Koska nämä lainaukset on luettava yhdessä myös toistensa kanssa, komissio ei näin ollen näe mitään syytä muuttaa 159 kappaleessa esitettyjä päätelmiään.

               (162)

               Kiinan viranomaiset huomauttivat myös, että pankin luottoriskianalyysiä ja hallintojärjestelmää kuvataan kattavasti CCB:n vuosikertomuksessa. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet mitään uusia seikkoja tältä osin. Esitetyt huomautukset eivät ole konkreettisia eivätkä mahdollista yksittäistapausten arviointia eivätkä ne tarjoa näyttöä siitä, että tällainen arviointi tosiasiallisesti tehtäisiin. Komissio ei näin ollen näe mitään syytä muuttaa 152–159 kappaleessa esitettyjä päätelmiään.

               (163)

               Kiinan viranomaiset väittivät vastauksessaan komission kirjeeseen, jossa se ilmoitti harkitsevansa 28 artiklan soveltamista, että pyydetyt asiakirjat eivät missään tapauksessa olleet tarkastuksen kannalta merkityksellisiä ja että komission olisi pitänyt hyödyntää tietoja, jotka se pystyi keräämään tai jotka jo sisältyivät kyselyvastaukseen. Se myös väitti, että CCB:n (tai Kiinan viranomaisten) toimittamatta jättämät asiakirjat eivät olleet peruste 28 artiklan soveltamiseen.

               (164)

               On syytä huomata, että pyydetyt asiakirjat olivat tarpeen, jotta voitiin todentaa kyselyvastauksessa esitetyt väitteet, ja että komissio ei voinut tyytyä toimitettuihin asiakirjoihin, koska ne eivät liittyneet esitettyihin väitteisiin tai tukivat niitä vain osittain. Koska ei esitetty mitään todennettuja asiakirjoja sen osoittamiseksi, että pankki teki asianmukaisen riskinarvioinnin, komissio piti voimassa päätelmänsä, jonka mukaan CCB ei tehnyt luottokelpoisuusarviointeja. Sen luotonantoa ohjasi pikemminkin valtion politiikan täytäntöönpano, kun se antoi otokseen valituille yrityksille etuuskohtelun mukaisia luottoja.

               (165)

               Komissio päättelee kaikkien asiakirja-aineistossa saatavilla olevien tosiseikkojen arvioinnin perusteella, että CCB on antanut kahdelle otokseen valitulle tuottajalle, jotka edustavat aurinkosähkön tuotannonalaa, luottoja tekemättä luottokelpoisuusarviointia, koska pankki ei ole pystynyt osoittamaan tällaisen arvioinnin tekemistä. Tämä perusteella voidaan tehdä päätelmä, jonka mukaan CCB:lle on annettu viranomaisten toimivaltaa ja se harjoittaa tätä toimivaltaa antamalla luottoja keskushallinnon suunnitelmien vaatimusten mukaisesti. Näin ollen se suorittaa viranomaistehtäviä. Tämä päätelmä vahvistuu edelleen vuosikertomuksista saatujen otteiden perusteella.

               (166)

               Komissio päättelee näin ollen, että CCB on julkinen elin.

         —   MEB

               (167)

               Komissio vahvisti, että MEB on osa China Merchants -ryhmää, joka on valtion omistama monialakeskittymä ja valtioneuvoston alaisuuteen kuuluvan valtion omaisuuden valvonnasta ja hallinnoinnista vastaavan komission suorassa valvonnassa (32). Sen vuosia 2014 ja 2015 koskevien vuosikertomusten perusteella vahvistettiin myös, että se on valtion epäsuorassa omistuksessa. MEB on näin ollen virallisesti valtion määräysvallassa.

               (168)

               Kuten sen yhtiöjärjestyksen luvuissa 10 ja 13 mainitaan, valtiolla pääosakkaana on valta nimittää enemmistö johtokunnan ja hallintoneuvoston jäsenistä. MEB:n yhtiöjärjestyksen mukaan johtokunta esimerkiksi kutsuu koolle osakkeenomistajien kokoukset, laatii pankin liiketoiminta- ja investointisuunnitelmat, laatii pääomanhoitostrategian ja budjettisuunnitelman, päättää voitonjaosta ja hyväksyy tai erottaa ylemmän johdon. Tämä viitteellinen luettelo vastuualueista osoittaa, että valtiolla on merkityksellinen valvontavalta MEB:n päivittäisessä toiminnassa.

               (169)

               Tarkastuskäynnin aikana komissio pyrki todentamaan otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien ja koko aurinkosähkön tuotannonalan luottokelpoisuusarvioinnin. MEB ei antanut mitään tietoja tältä osin luottamuksellisuussyistä. Komission itsepintaisten pyyntöjen jälkeen luottokelpoisuusasiakirjoja annettiin nopeasti katsottavaksi. Nämä asiakirjat liittyivät kyllä asianomaiseen sektoriin mutteivät tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. MEB ei toimittanut luottopolitiikkaansa liittyviä asiakirjoja vuosilta 2014 ja 2015, vaikka komissio pyysi niitä, ja antoi komission vain vilkaista pikaisesti vuoden 2016 (joka ei sisälly tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon) luottopolitiikkaa koskevaa asiakirjaa. Komissio ei saanut kuitenkaan asiakirjaa käytettäväksi näyttönä. MEB antoi komission katsoa (kiinankielistä) asiakirjaa, joka liittyi erään yrityksen luottokelpoisuuden arviointiin, mutta se huomautti, että komissio ei saa tehdä muistiinpanoja asiakirjasta tai ottaa siitä kopiota. Tämän vuoksi asiakirjan sisältöä oli mahdoton ymmärtää siinä ajassa, joka oli käytettävissä tarkastuskäynnillä.

               (170)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että tukeutumalla luottoraporttiin komissio myönsi, että pankit tekevät luottoriskinarviointeja.

               (171)

               Tältä osin, kuten 3.1 ja 3.4.1 jaksossa mainitaan, on muistettava, että Kiinan viranomaiset tai yksittäiset pankit eivät toimittaneet tyydyttävää näyttöä, joka olisi tukenut tietoja niiden väitetysti tekemistä luottokelpoisuusarvioinneista ja erityisesti siitä, miten pankit ottavat huomioon riskin, miten lainanottajan luottokelpoisuus arvioidaan, mitkä ovat eri yrityksiltä/tuotannonaloilta veloitetut riskipreemiot Kiinassa ja mitkä tekijät pankit ottavat huomioon arvioidessaan luotto- ja/tai luottolimiittihakemuksia. Pelkkää sellaisen kiinankielisen luottohyväksyntäraportin olemassaoloa, jota komissio sai nopeasti katsoa tarkastuskäynnin aikana yhdessä pankissa, ei voida pitää riittävänä näyttönä osoittamaan, että pankit (eikä vain yksi pankki, joka esitti edellä mainitulla tavalla luottohyväksyntäraportin) tekisivät luottokelpoisuusarvioinnin. Raportissa viitattiin nimenomaisesti valtion tukeen yhtenä perusteena luoton myöntämiselle, minkä vuoksi se vahvistaa, että luottokelpoisuuden arviointi ei ole markkinaperusteista.

               (172)

               Kiinan viranomaiset huomauttivat myös, että otokseen valituille yhteistyössä toimineille tuottajille myönnetyn luoton ja Kiinan keskuspankin korkoprosentin vertaaminen oli vastoin päätelmää, jonka mukaan luottoriskin arviointia ei tehty.

               (173)

               On syytä huomata, että edellä esitetty vertailu ei päde, koska Kiinan keskuspankin vertailuarvotason ja sen, että pankit eivät tee luottoriskin arviointia, välillä ei ole yhteyttä. Komissio ei kiistä sitä, että Kiinan keskuspankin vertailuarvoon lisättiin marginaali; komission kantana on, että kyseinen marginaali ei ole markkinaehtojen mukainen vaan heijastaa pankkien tavoitetta panna täyteen viranomaisten politiikkaa aurinkosähkösektorin edistämiseksi.

               (174)

               Vastauksissaan kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen MEB toi esiin, että se ei ottanut huomioon valtion politiikkaa tehdessään antolainauspolitiikkaansa liittyviä päätöksiä. MEB:n vuosikertomuksessa kuitenkin vahvistettiin, että se panee täytäntöön valtion suunnitelmia, mikä näkyy seuraavista otteista: ”MEB:n ohjenuorana on kansallinen teollisuuspolitiikka”; ”Johtokunta, hallintoneuvosto ja erityiskomiteat panivat tehokkaasti täytäntöön kansallista politiikkaa”.

               (175)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset viittasivat 23 päivänä syyskuuta 2016 päivättyyn komission kirjeeseen, jossa oli samanlainen lainaus MEB:n vuoden 2015 vuosikertomuksesta kuin 174 kappaleessa esitetty ensimmäinen lainaus. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että lainaus ”ohjenuorana on kansallinen teollisuuspolitiikka” ei liity MEB:hen vaan CMB Financial Leasingiin. Komissio huomauttaa, että CMB Financial Leasing on kokonaan MEB:n omistuksessa.

               (176)

               Kiinan viranomaiset huomauttivat myös, että luottoriskin arviointiprosesseja kuvataan kattavasti MEB:n vuosikertomuksessa ja että aurinkosähkösektori ei kuulu pankin kymmenen suurimman luotonottajasektorin joukkoon. Sen vuoksi Kiinan viranomaiset eivät näe mitään ristiriitaa MEB:n kyselylomakkeeseen ja puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamien vastausten ja vuosikertomuksen sisällön välillä. Kiinan viranomaisten huomautuksiin ei sisältynyt mitään uutta lukuun ottamatta sitä, että ne totesivat yhden lainauksista liittyvän MEB:n sataprosenttisesti omistamaan yksikköön. Koska ei esitetty mitään todennettuja asiakirjoja sen osoittamiseksi, että pankki teki asianmukaisen riskinarvioinnin eikä toteuttanut aurinkosähkön tuotannonalan tueksi tarkoitettua teollisuuspolitiikkaa, komissio piti voimassa päätelmänsä, jonka mukaan MEB ei tehnyt luottokelpoisuusarviointeja. Sen antolainaustoimintaa ohjasi pikemminkin valtion politiikan täytäntöönpano, kun se antoi otokseen valituille yrityksille etuuskohtelun mukaisia luottoja.

               (177)

               Kiinan viranomaiset väittivät antolainauspäätöksistä ja valtion teollisuuspolitiikan ja -suunnitelmien huomioon ottamisesta rahoituslaitoksissa, että eri pankkien kyselyvastaukset tarjoavat suoria ja olennaisia tosiseikkoja ja näyttöä, joihin komission olisi perustettava analyysinsä.

               (178)

               Kuten voidaan nähdä 137–185 kappaleessa kuvatuista kyselyvastauksista, ne eroavat toisistaan, mutta yleisesti ottaen niissä joko pyritään kieltämään tai ainakin minimoimaan se seikka, että kyseessä olisi viranomaisten toimivallan harjoittaminen.

               (179)

               Jokaisen pankin vuosikertomuksessa oli kuitenkin selkeitä viittauksia valtion politiikkaan tai suunnitelmiin taikka uusiin strategisiin tuotannonaloihin, jotka toimivat ohjenuorana niiden rahoituspalveluille. Kiinan viranomaisten mielestä nämä seikat eivät ole yhteensopimattomia, koska kyselyvastaukset eivät vastaa pankkien vuosikertomusten sisältöä. Komissio kuitenkin katsoo, että edellä esitetyt pankkien vuosikertomuksissa todetut seikat ovat selvästi ristiriidassa näiden samojen pankkien kyselyvastauksissaan esittämien seikkojen kanssa ja heikentävät niiden uskottavuutta.

               (180)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset totesivat olevansa eri mieltä siitä, että komissiolla ei ollut mahdollisuuksia todentaa luottoihin liittyvää arviointi- ja päätöksentekoprosessia. Kiinan viranomaiset viittasivat tältä osin asiakirjoihin, jotka CCB, MEB ja ICBC toimittivat komissiolle tarkastuskäynnin aikana. Komissio muistuttaa, että näissä asiakirjoissa oli 148 ja 169 kappaleessa esitettyjä puutteita.

               (181)

               Kiinan viranomaiset viittasivat myös rahoituslaitosten vuosikertomuksiin ja vastaaviin kyselyvastauksiin, jotka Kiinan viranomaisten mielestä olivat riittäviä luottoihin liittyvän arviointi- ja päätöksentekoprosessin todentamiseksi. Komissio ei hyväksy tätä huomautusta, koska vuosikertomusten ja kyselyvastausten kuvaileva sisältö on voitava todentaa asiaankuuluvan näytön (eli tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon ja aurinkosähkön tuotannonalaan liittyvän näytön) perusteella paikan päällä tehtävässä tarkastuksessa. Kuten komissio selitti tarkastuskäynnin aikana Kiinan viranomaisille ja pankeille, jotka se pyrki tarkastamaan, komission on voitava myös todentaa näyttö, joka tukee väitettä, jonka mukaan kyselyvastauksissa ja vuosikertomuksissa kuvattu luottoriskien arviointiprosessi ja päätöksentekoprosessi otettiin käyttöön varsinaisessa liiketoiminnassa.

               (182)

               Kiinan viranomaiset puuttuivat myös siihen seikkaan, että joitakin asiakirjoja ei voitu toimittaa niiden luottamuksellisuuden, pankkisalaisuuslain ja asiaan liittyvien sopimuslausekkeiden vuoksi. Kiinan viranomaisten mukaan komission olisi myönnettävä, että pankit toimivat parhaan kykynsä mukaan voimassa olevissa lainsäädäntö- ja sopimuspuitteissa. Kiinan viranomaiset huomauttivat myös, että perusasetuksen 28 artikla antaa komissiolle mahdollisuuden olla ottamatta huomioon vain tiedot, jotka ovat virheellisiä tai harhaanjohtavia, ja katsoi näin ollen, että tiedot, joita ei jätetä huomiotta ja jotka on toimitettu asianomaisen osapuolen parhaan kyvyn mukaan, ovat perusteltuja.

               (183)

               Tämä väite on kumottu 48 kappaleessa. Lisäksi komissio huomauttaa, että perusasetuksen 29 artiklan (joka vastaa WTO:n SCM-sopimuksen 12.4 artiklaa) mukaan viranomaisten on pätevästä syystä käsiteltävä luottamuksellisina kaikkia tietoja, jotka ovat luonteeltaan luottamuksellisia tai jotka tutkimuksen osapuolet ovat toimittaneet luottamuksellisina. Komissio katsoo, että tutkimuksen oikeudelliset puitteet tarjoavat kattavat takeet luottamuksellisten tietojen käsittelylle. Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että asianomaisen maan viranomaiset eivät toimineet parhaan kykynsä mukaan varmistaakseen sellaisten tietojen saannin, jotka olisivat tukeneet kyselyvastauksessa esitettyjä väitteitä.

               (184)

               Asiakirja-aineistossa käytettävissä olevien tietojen arvioinnin perusteella komissio päätteli, että MEB antoi luottoa yhdelle otokseen valitulle tuottajalle, joka edustaa aurinkosähkön tuotannonalaa, julkisen politiikan tavoitteiden mukaisesti. Tämän perusteella voidaan tehdä päätelmä, jonka mukaan MEB:lle on annettu viranomaisten toimivaltaa ja se harjoittaa tätä toimivaltaa antamalla luottoja keskushallinnon suunnitelmien vaatimusten mukaisesti. Näin ollen se suorittaa viranomaistehtäviä. Tämä päätelmä vahvistuu edelleen vuosikertomuksista saatujen otteiden perusteella.

               (185)

               Komissio päättelee näin ollen, että MEB on julkinen elin.

         —   Muut valtion omistamat pankit Kiinassa ovat julkisia elimiä

               (186)

               Näiden neljän tarkastetun pankin lisäksi komissio vahvisti, että suurin osa muista pankeista, jotka antoivat lainoja otokseen valituille tuottajille, oli myös valtion omistuksessa (ks. 106 kappale). Ainakin yksi otokseen valittu yritys ilmoitti komissiolle, että se oli saanut merkittäviä luottoja China Development Bankista, mitä Kiinan viranomaiset eivät olleet maininneet lainkaan. Komissio käytti pankista julkisesti saatavilla olevia tietoja ja päätteli, että se oli 50-prosenttisesti valtion omistuksessa sekä suoran että välillisen osakkeenomistuksen kautta. Tässä tutkimuksessa komissio siis päätteli, että kymmenen pankkia (ICBC, Agricultural Bank, Bank of China, CCB, MEB, China Development Bank, Bank of Communications, China Everbright Bank, Industrial Bank ja Shanghai Pudong Development Bank) oli julkisessa omistuksessa.ICBC:n, Agricultural Bankin, Bank of Chinan ja CCB:n osuus otokseen valituille tuottajille myönnetyistä lainoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli [40–50] prosenttia. Bank of Communicationsin, China Everbright Bankin, Industrial Bankin ja Shanghai Pudong Development Bankin osuus otokseen valituille tuottajille myönnetyistä lainoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli [10–20] prosenttia. MEB:n osuus oli [0–10] prosenttia ja China Development Bankin [20–30] prosenttia. Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella ei pystytty määrittämään kuuden muun pankin omistajuusrakennetta; Kiinan viranomaiset eivät olleet toimittaneet näistä mitään tietoja.

               (187)

               Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä muiden kuuden kuin tarkastuksen piiriin kuuluneiden neljän pankin osalta, komission oli sovellettava käytettävissä olevia tietoja sen arvioimiseksi, ovatko kyseiset kuusi pankkia julkisia elimiä.

               (188)

               Ensin komissio vahvisti, että pankit ovat julkisessa omistuksessa (ks. edellinen kappale ja 106 kappale).

               (189)

               Toiseksi komissio havaitsi, että neljän tarkastetun pankin osuus otokseen valittujen kolmen yrityksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saamista lainoista oli merkittävä eli [15–25] prosenttia. Sen vuoksi niitä koskevia päätelmiä voidaan pitää edustavina.

               (190)

               Kolmanneksi komissio havaitsi, että suurin osa kaikkien kymmenen pankin luottosopimuksista, jotka komissio oli saanut otokseen valituilta kolmelta yhteistyössä toimineelta tuottajalta, noudatteli samaa tai samankaltaista mallia ja että kaikkien pankkien useimmissa tapauksissa sopima lainaprosentti perustui Kiinan keskuspankin viitekorkoon, johon oli lisätty markkinaehtoista marginaalia pienempi marginaali.

               (191)

               Näiden samankaltaisuuksien ja neljän tarkastetun pankin edustavuuden vuoksi komissio katsoi, että tarkastettuja neljää pankkia koskevat havainnot muodostavat parhaat käytettävissä olevat tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida muita julkisessa omistuksessa olevia pankkeja.

               (192)

               Tällä perusteella komissio päättelee, että neljän tarkastetun pankin lisäksi myös nämä kuusi muuta pankkia ovat julkisia elimiä.

               (193)

               Näin ollen komissio laski etuudet näille kymmenelle valtion omistuksessa olevalle pankille.

         —   Kiinassa toimiviin valtio-omisteisiin pankkeihin sovellettavan lainsäädännön muutokset

               (194)

               Kiinan viranomaiset väittivät, että alkuperäisessä tutkimuksessa komission tekemä päätelmä, jonka mukaan Kiinan valtio-omisteiset pankit ovat julkisia elimiä, ei enää päde, koska Kiinan keskuspankki ei enää aseta antolainauskorkojen rajoja eivätkä Kiinan viranomaiset näin ollen enää puutu rahoitusmarkkinoiden toimintaan. Kiinan viranomaiset väittivät, että Kiinan keskuspankki oli poistanut rahoituslaitosten tarjoamien lainojen korkovalvonnan 20 päivänä heinäkuuta 2013 poistamalla antolainauskorkojen rajat. Kiinan keskuspankki päätti myös poistaa talletuskorkojen kelluvan katon ilmoituksella, joka julkaistiin 27 päivänä lokakuuta 2015.

               (195)

               Komissio katsoo, että tällä väitteellä ei ole vaikutusta, koska edellisessä jaksossa esitetyt päätelmät riittävät itsessään vahvistamaan, että valtio-omisteiset pankit Kiinassa ovat julkisia elimiä.

               (196)

               Joka tapauksessa on syytä huomata, että (alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt) komission päätelmät, joiden mukaan valtio-omisteiset pankit Kiinassa ovat julkisia elimiä, ei perustunut pelkästään siihen, että Kiinan keskuspankki asettaa antolainauskorot ja talletuskorkojen kelluvat katot, vaan oli tulosta eri tekijöiden analyysistä (ks. alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 158–168 kappale). Muistin virkistämiseksi näitä tekijöitä olivat seuraavat: i) viranomaisten puuttuminen toimintaan, koska useimmat suurimmista pankeista ovat valtion omistuksessa, ii) valtio-omisteisilla pankeilla on Kiinassa suurin markkinaosuus niin, että yksityisillä pankeilla on vain vähän tilaa toimia, ja ne ovat hallitsevia toimijoita Kiinan rahoitusmarkkinoilla, iii) pankit ovat valtion valvonnassa omistajuuden, pankkien kaupallisen toiminnan hallinnollisen valvonnan ja jopa perustamisasiakirjojen kautta, iv) Kiinan keskuspankin rooli sen asettaessa korkoprosenttien määräytymistä ja vaihtelua koskevia rajoja sekä v) lakisääteiset säännöt, joissa edellytetään pankkien ottavan antolainaustoiminnassaan huomioon kansallisen politiikan tai asettavan etusijalle tietyt sektorit. Tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ainoa muutos, johon Kiinan viranomaiset viittasivat, koskee iv kohtaa. Välittömästi edeltävissä johdanto-osan kappaleissa tehdyssä arvioinnissa on vahvistettu i–iii ja v kohta.

               (197)

               Toiseksi 194 kappaleessa mainituilla päätöksillä poistettiin väitteen mukaan korkoprosenttien ylä- ja alarajat. Kiinan keskuspankin asiaa koskevien päätösten sanamuodossa kuitenkin vain kannustetaan – ei vaadita – rahoituslaitoksia mukautumaan antolainauskorkojen markkinaperusteiseen hinnoitteluun. Tämä tarkoittaa sitä, että Kiinan valtion omistamat pankit voivat edelleen myöntää lainoja etuuskohtelun mukaisilla korkoprosenteilla, ja ne itse asiassa velvoitetaan tähän pankkilain 34 §:ssä, joka on ensisijainen Kiinan keskuspankin päätöksessä esitettyyn kannustukseen nähden.

               (198)

               Kolmanneksi vaikka Kiinan keskuspankki antoi päätöksen koron alarajan poistamisesta, pankkilain 38 §:n mukaan liikepankkien on edelleen määritettävä lainan korkoprosentit Kiinan keskuspankin määräämien lainan korkoprosenttien ylimpien ja alimpien rajojen puitteissa. Pankkilakia on muutettu myöhemmin vain muiden näkökohtien osalta. Tämä osoittaa, että lainsäädäntöpuitteet, joita pankkien on noudatettava, eivät ole muuttuneet, koska Kiinan keskuspankin päätökset ovat pelkästään täytäntöönpanosäädöksiä. Lisäksi Kiinan keskuspankki on pitänyt oikeusperustan voimassa, jotta se voi milloin tahansa ottaa ylä- ja alarajat uudelleen käyttöön.

               (199)

               Neljänneksi useat tarkastetuista neljästä pankista mainitsivat tarkastuskäynnin aikana, että voimassa on uusi antolainauskorko, joka perustuu lokakuussa 2013 käyttöön otetuilla Shanghain pankkienvälisillä markkinoilla julkaistavaan pankkien noteeraukseen. Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan esittäneet näitä tietoja kyselyvastauksessaan tukemaan väitettään, jonka mukaan Kiinan markkinat on vapautettu. Julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tämä nk. lainojen primekorko, jäljempänä ’LPR’, on yhden vuoden antolainauskorko, joka perustuu yhdeksän valitun valtion tukeman liikepankin noteeraamaan parhaaseen lainankorkoon ja jota käytetään lainamarkkinoiden viitekorkona. Kiinan keskuspankin mukaan LPR:n käyttöönotolla edistetään korkoprosenttien vapautumista ja parannetaan viitekorkojärjestelmää rahoitusmarkkinoilla, mutta riippumattomat analyytikot katsoivat sen käyttöönottohetkellä, että Shanghain pankkienvälisten markkinoiden rooli ei ole riittävän tehokas, jotta se voisi vaikuttaa korkoprosentteihin pankkien ja niiden asiakkaiden välillä (33). Analyysin jälkeen vaikuttaakin siltä, että vaikka LPR julkaistaan jokaisena kaupankäyntipäivänä sen jälkeen kun yhdeksän pankin noteerausten keskiarvo on laskettu (korkein ja alin noteeraus jätetään pois), sen taso muuttui vain kuusi kertaa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että yhden vuoden EURIBOR-korko muuttui 185 kertaa samalla kaudella. Lisäksi on syytä huomata, että LPR vaikuttaa olevan sidottu Kiinan keskuspankin julkaisemaan viitekorkoon, jäljempänä ’Kiinan keskuspankin viitekorko’ (34), koska jokaista Kiinan keskuspankin viitekoron muutosta vuonna 2015 seurasi LPR:n muutos seuraavana työpäivänä. On myös syytä huomata, että Kiinan keskuspankin viitekoron ja LPR:n tason vaihtelut olivat täsmälleen samat vuonna 2015.

               (200)

               Tarkastetut pankit väittivät, että sellaisten lyhytaikaisten lainojen osuus, joiden korkoprosentti perustui LPR:ään, oli lisääntynyt merkittävästi ja ne edustivat suurta osaa niiden lyhytaikaisista lainoista, mutta pankit eivät esittäneet mitään näyttöä näiden väitteiden tueksi eikä niitä voitu vahvistaa vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien aikana. Tämä ei tue väitettä, jonka mukaan edellä mainitut pankit asettaisivat itsenäisesti korkoprosenttinsa tai seuraisivat markkinakorkoa ja korkomarkkinat olisi vapautettu.

               (201)

               Sen vuoksi päätellään, että antolainauskorkojen alarajojen ja talletuskorkojen ylärajojen väitetystä poistamisesta huolimatta Kiinan viranomaisten väittämä korkomarkkinoiden vapautuminen ei ole toteutunut käytännössä. Alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt päätelmät, joiden mukaan Kiinan valtion omistamat pankit ovat julkisia elimiä, koska niille on annettu ja ne harjoittavat viranomaisten toimivaltaa, pätivät edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi ne vahvistetaan.

               (202)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio asetti virheellisesti todistustaakan Kiinan viranomaisille seuraavien väitteiden osalta: i) rahoitusmarkkinat on vapautettu, ii) Kiinan viranomaisten politiikka aurinkosähkösektorilla on lakkautettu ja iii) väitetyt vääristymät Kiinan rahoitusmarkkinoilla olivat hävinneet. Lisäksi Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei voi nojautua koko maata koskevaan ”julkisen elimen” arviointiin, vaan sen pitäisi vahvistaa päätelmä kunkin rahoituslaitoksen osalta.

               (203)

               Kuten 195–201 kappaleessa osoitetaan, komissio teki perusteellisen analyysin käytettävissä olevasta näytöstä, myös siitä, oliko alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettu tilanne muuttunut siinä määrin, että sitä koskevat päätelmät eivät enää pätisi. Tällaisiin muutoksiin sisältyvät Kiinan viranomaisten esiin ottamat muutokset, joita kaikkia analysoitiin ja käsiteltiin edellä. Komissio huomauttaa, että rahoituslaitoksista tässä tutkimuksessa toimitettu uusi näyttö oli melko vähäistä. On myös huomattava, että Kiinan viranomaiset vahvistivat tarkastuskäynnin aikana, että edellä mainittujen muutosten lisäksi muita muutoksia ei ole tapahtunut.

               (204)

               On syytä muistaa, että mitä tulee todistustaakkaan, näyttö, joka liittyy siihen, johtaisiko toimenpiteiden päättyminen todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen tai toistumiseen, on perusasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti dokumentoitava asianmukaisesti. Komissio on analysoinut perusteellisesti kaikki merkitykselliset tekijät ja Kiinan viranomaisten toimittaman näytön ja päätellyt, että ne eivät riitä osoittamaan, että tilanne olisi merkittävässä määrin muuttunut alkuperäiseen tutkimukseen verrattuna. Kun otetaan huomioon Kiinan viranomaisten esittämät väitetyt muutokset, katsotaan, että on Kiinan viranomaisten vastuulla osoittaa muutosten tosiasiallinen tapahtuminen ja että komissio ei asettanut aiheettomasti tätä taakkaa Kiinan viranomaisille.

               (205)

               Mitä tulee koko maata koskevaan arviointiin, komissio huomauttaa, että se on tehnyt julkisena elimenä toimimista koskevan analyysin erikseen kustakin rahoituslaitoksesta, josta Kiinan viranomaiset ovat toimittaneet pyydetyt tiedot. Kiinan viranomaiset eivät valitettavasti toimittaneet tietoja kaikista muista rahoituslaitoksista, jotka myönsivät lainoja otokseen valituille yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille (ks. 3.1 jakso). Sen vuoksi komissio ei kyennyt tekemään julkisena elimenä toimimista koskevaa analyysiä kaikista näistä muista rahoituslaitoksista, minkä vuoksi Kiinan viranomaisten väite on merkityksetön. Komission oli turvauduttava asiakirja-aineistossa käytettävissä oleviin tietoihin, ja se teki kattavan analyysin julkisista elimistä Kiinan rahoitussektorilla. Komissio tarkasteli huolellisesti asiaan liittyvistä seikoista kaikkea uutta näyttöä, jonka Kiinan viranomaiset toimittivat tässä menettelyssä, yhdessä alkuperäisessä tutkimuksessa todettujen päätelmien kanssa.

               (206)

               Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että määrittäessään ”julkisia elimiä” komissio oli nojautunut siihen, että antolainauskorkojen alarajoja ei ollut poistettu. Se väitti myös, että komissio oli tulkinnut väärin väitetyn antolainauskorkojen alarajojen poistamisen, koska tällainen poistaminen tarkoittaisi, että pankit voisivat nyt väitetysti myöntää lainoja 30 prosenttia viitekoron alittavilla koroilla. Kiinan viranomaiset väittivät edelleen, että jos kielletään, että alarajojen poistamista ei tapahtunut, pankit eivät voisi myöntää etuuskohtelun mukaisia lainoja. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että jos pankkeja vaadittaisiin mukautuman antolainauskorkojen markkinaperusteiseen hinnoitteluun, tämä merkitsisi pankkien valvontaa ja olisi vastoin vapauttamispyrkimyksiä. Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että pankkilain 38 § on salliva ja että vaikka ylärajat poistettiin useita vuosia ennen alarajojen poistamista, pankkilakia ei muutettu. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että teoria Kiinan keskuspankin korkojen ja LPR:n välisestä korrelaatiosta oli virheellinen, ja ne esittivät otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien korkotilastoja. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että dollari- tai euromääräisiin lainoihin ei ole koskaan sovellettu viitekorkoja tai rajoja.

               (207)

               Julkisten elinten määrittämisen osalta on ensinnäkin muistettava, että Kiinan viranomaiset itse ottivat esiin antolainauskorkojen alarajojen poistamisen tukeakseen väitettään, jonka mukaan Kiinan valtio ei enää puutu rahoitusmarkkinoiden toimintaan eikä Kiinan valtion omistamia pankkeja voida pitää julkisina eliminä. Komissio analysoi koron alarajojen poistamista koskevan väitteen ja hylkäsi sen 194–201 kappaleessa esitetyistä syistä. Koska Kiinan viranomaiset eivät tuoneet esiin muita merkittäviä muutoksia, komissio käytti asiaa koskevien päätelmien tekemiseen alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjä päätelmiä, jotka saivat vahvistusta tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta saadusta tuoreesta näytöstä ja uusista tekijöistä, kuten uudesta antolainauskorosta (LPR).

               (208)

               Väitetyn virheellisen tulkinnan osalta komissio ei ymmärrä, miten antolainauskoron alarajan poistaminen voisi estää pankkeja myöntämästä etuuskohtelun mukaisia lainoja, jos kyseinen alaraja on joka tapauksessa 30 prosenttia alle viitekoron.

               (209)

               Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan pankkeja ei vaadita tarjoamaan markkinapohjaisia korkoprosentteja, komissio ei ymmärrä, miten pankkien velvoittamista toimimaan vapaiden markkinoiden periaatteiden mukaisesti voitaisiin pitää toimintana, jolla pakotetaan pankit noudattamaan tiettyä politiikkaa. Kyseessä ei ole tietyn politiikan harjoittaminen vaan sellaisten rahoituspuitteiden luominen, joissa sovelletaan markkinapohjaisia periaatteita.

               (210)

               Mitä tulee pankkilain 38 §:ään ja Kiinan viranomaisten asiaa koskevaan kyselyvastaukseen, komissio on ymmärtänyt, että kaikkien Kiinan rahoituslaitosten on noudatettava tiukasti pankkilakia, eikä se näe, miten väitetty sallivuus on yhteensopiva tämän oikeudellisen periaatteen kanssa. Se, että antolainauksen korkojen alaraja poistetaan, ei ole ristiriidassa sen kanssa, että aurinkosähköalan yritykset saisivat hyötyä etuuskohtelun mukaisista lainoista.

               (211)

               Kiinan keskuspankin korkojen ja LPR:n välisestä korrelaatiosta komissio huomauttaa, että esitettyjen tilastotietojen tueksi ei toimitettu niiden pohjana olevia laskelmia, minkä vuoksi niitä ei voida ottaa huomioon. Vaikka nämä tilastot pitäisivätkin paikkansa, komissio ei näe niiden merkityksellisyyttä sen osoittamisessa, että Kiinan keskuspankin koron ja LPR:n välistä korrelaatiota koskeva analyysi olisi (väitetysti) virheellinen. Dollari- tai euromääräisistä lainoista komissio katsoo, että viitekorkojen tai rajojen väitetty puuttuminen ei osoita, etteikö tällaisia lainoja voitaisi myöntää etuuskohtelun mukaisilla koroilla.

               (212)

               Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että komission analyysi ja päätelmä siitä, että valtio-omisteiset pankit Kiinassa ovat julkisia elimiä, on useimpien oikeudellisten perusvaatimusten vastainen, ja viittasivat valituselimen asiassa ”US – Carbon Steel India” antamassa päätöksessä vahvistamiin oikeudellisiin ja näyttövaatimuksiin; Kiinan viranomaisten mukaan tässä olisi määriteltävä enemmän kuin vain valtion omistajuus ja valtion yksikköön kohdistama merkityksellinen valvonta eli määrittelyyn olisi sisällyttävä analyysi kyseisen yksikön perusominaisuuksista ja -toiminnoista, sen suhteesta valtioon sekä sen maan oikeudellisesta ja talousympäristöstä, jossa tutkimuksen kohteena oleva yksikkö toimii. Kiinan viranomaiset ottivat esiin myös päätelmät, jotka koskevat valtion puuttumista toimintaan siltä osin kuin on kyse Kiinan keskuspankin vaikuttamisesta antolainauskorkoihin ja -politiikkaan sekä pankkilain 38 §:n soveltamisesta. Ne toivat lisäksi esiin, että komission päättely alkuperäisessä tutkimuksessa (alkuperäisen asetuksen 163–167 kappale) oli virheellistä ja puutteellista.

               (213)

               Komissio täsmensi analyysiään tältä osin. Komissio esittää 100–106 kappaleessa yksityiskohtaisemmin seikat, joiden perusteella se päätteli, että useimmat pankit, jotka olivat myöntäneet luottoja otokseen valituille yrityksille, olivat julkisessa omistuksessa.

               (214)

               Oikeudellisen ja talousympäristön osalta komissio viittaa 139 kappaleessa esitettyihin päätelmiin, jotka tehtiin pankkilain 34 §:n perusteella.

               (215)

               Pankkien harjoittama viranomaisen toimivalta tulee esiin myös lainoja koskevien yleisten sääntöjen 7 ja 15 §:ssä (täytäntöönpanijana Kiinan keskuspankki), joilla säännellään omaehtoisia, valtuutettuja ja erityistarkoituksiin tarkoitettuja lainoja (7 §) ja lainojen korkotukia (15 §), sekä päätöksessä nro 40. On myös erittäin paljon riippumattomien tutkimusten ja raporttien tukemaa näyttöä, joka osoittaa, että valtio puuttuu edelleen voimakkaasti Kiinan rahoitusjärjestelmän toimintaan, kuten alkuperäisen asetuksen 172 ja 178 kappaleessa selitettiin.

               (216)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ilmoittivat, että edellä mainittujen lainoja koskevien yleisten sääntöjen 7 §:ssä tarkoitetut erityislainat poistettiin vuonna 1999 yleiskirjeellä erityislainojen hallinnon parantamisesta (YINFA [1999] nro 228) ja että 15 §:stä tuli merkityksetön, koska Kiinan keskuspankki ei enää aseta lainojen ylä- ja alarajoja. Kiinan viranomaisten mukaan komissio on myös tulkinnut virheellisesti pankkilain 34 §:n käsittelevän etusijalle asetettuja tuotannonaloja ja sektoreita, mutta väitteen mukaan se ei liity millään tavalla kansalliseen politiikkaan tai kannustettaviin, strategisiin tai uusiin tuotannonaloihin. Kiinan viranomaiset viittasivat myös pankkilain 4, 5, 7 ja 35 §:ään, jotka väitteen mukaan liittyvät pankin itsenäisyyteen, siihen, että mitkään tahot tai henkilöt eivät puutu niiden toimintaan, ja lainanottajien luottokelpoisuuden tutkimiseen. Kiinan viranomaiset huomauttivat, että 34 §:ää ei pitäisi tarkastella erikseen. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että komissio ei selittänyt, miten päätös nro 40 osoittaa, että pankit harjoittavat viranomaisten toimivaltaa, ja viittasivat päätöksen johdanto-osaan ja 17 §:ään. Ne myös lisäsivät, että päätös kattaa koko Kiinan talouden ja liittyy 11. viisivuotiskauteen.

               (217)

               Komissio on tietoinen siitä, että erityislainat poistettiin vuonna 1999. Tämä ei kuitenkaan muuta päätelmiä, jotka on tehty osittain muiden käytettävissä olevien tietojen perusteella.

               (218)

               Lainoja koskevien yleisten sääntöjen 15 §:n osalta komissio on eri mieltä Kiinan viranomaisten kanssa. Kyseisen pykälän mukaan valtion politiikan mukaisesti asianomaiset osastot voivat tukea lainojen korkoja edistääkseen tiettyjen tuotannonalojen kasvua ja talouden kehitystä tietyillä alueilla. Tämä on merkityksellistä senkin jälkeen, kun korkojen ylä- ja alarajat on poistettu. Pankkilain 38 §:ssä viitataan joka tapauksessa edelleen rajoihin ja ne voidaan aktivoida uudelleen milloin tahansa, kuten 199 kappaleessa selitetään.

               (219)

               Pankkilaista on ensinnäkin huomattava, että 4, 5 ja 7 § kuuluvat lukuun I ”Yleiset säännökset” ja 34 ja 35 § lukuun IV ”Lainoja ja muuta liiketoimintaa koskevat perussäännöt”. Pankkilain 4 §:n osalta komissio ei katso, että säännös, jonka mukaan pankkien on harjoitettava ”liiketoimintaa ilman tahojen tai henkilöiden puuttumista toimintaan”, ei olisi yhteensopiva sen seikan kanssa, että valtio-omisteiset pankit ovat julkisia elimiä tai että valtio valtuuttaa tai määrää niitä. Komissio tarkasti rahoituspalveluja koskevat liiketoiminta- ja päätöksentekoprosessit neljässä valtio-omisteisessa pankissa. Koska muista pankeista ei saatu merkityksellisiä tietoja, näitä pankkeja koskevat havainnot oli laajennettava koskemaan kaikkia muita valtio-omisteisia pankkeja käytettävissä olevien tietojen perusteella. Koska näistä neljästä pankista ei myöskään toimitettu komission pyytämiä keskeisiä tietoja, erityisesti yksityiskohtaisia tietoja luottoriskien arvioinnista, komission oli sovellettava päätelmien tekemiseen käytettävissä olevia tietoja, jotka oli saatu kyselylomakkeista ja näihin neljään pankkiin tehdyistä tarkastuksista.

               (220)

               Kiinan viranomaiset viittasivat myös pankkilain 4 §:ään, jonka mukaan ”liikepankkien liiketoimintaa hallitsevat turvallisuuden, likviditeetin ja tehokkuuden periaatteet. Liikepankkien on tehtävä omat päätöksensä liiketoiminnastaan, otettava vastuu riskeistään, oltava yksinomaisesti vastuussa voitoistaan ja tappioistaan ja harjoitettava itsehillintää. Liikepankkien on lain nojalla hoidettava liiketoimintaansa niin, ettei siihen puutu mikään yksikkö tai henkilö. Liikepankkien on omaksuttava yksityisoikeudellinen vastuu kaikesta oikeushenkilön omaisuudestaan.”

               (221)

               Tässä tapauksessa komissiolla ei ollut tarkastuskäynnin aikana – oikeudellisesti eikä käytännössä – mahdollisuutta vahvistaa, onko väite, jonka mukaan pankit eivät ota valtion politiikkaa ja suunnitelmia huomioon tehdessään antolainauspäätöksiä, paikkansapitävä. Komissiolle ei annettu yhtäkään luottokelpoisuusarviointia, joka olisi koskenut aurinkosähkön tuotannonalaa ja tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Komissio ei katso, että pankkilain 4 § estäisi liikepankkeja ottamasta valtion teollisuuspolitiikkaa ja -suunnitelmia huomioon, koska pykälä liittyy liiketoiminnan periaatteisiin. Tämän vahvistaa myös pankkilain 34 §. Vastoin Kiinan viranomaisten väitettä, jonka mukaan komissio jätti huomiotta oikeudelliset puitteet, joissa pankit toimivat, komissio pikemminkin teki perusteellisen analyysin näistä oikeudellisista puitteista ja pystyi myös osoittamaan selvän yhteyden näiden puitteiden ja rahoituslaitosten vuosikertomuksista ilmenevän toiminnan välille.

               (222)

               Kiinan viranomaiset viittasivat myös pankkilain 5 §:ään ja totesivat sen perusteella, että ”paikallisviranomaiset tai muut viranomaiset eri tasoilla, julkiset organisaatiot tai yksittäiset henkilöt eivät saa puuttua pankkien liiketoimintaan”. Pankkilain 5 §:ssä todetaan itse asiassa seuraavasti: ”Liikepankkien on noudatettava yhdenvertaisuuden, vapaaehtoisuuden, oikeudenmukaisuuden ja vilpittömän mielen periaatteita liiketoimissaan asiakkaidensa kanssa”. Komissio katsoo, että tämä muotoilu ei suojaa pankkeja niiden velvollisuudelta ottaa poliittiset näkökannat huomioon, kuten 34 §:ssä säädetään.

               (223)

               Pankkilain 7 ja 35 § liittyvät luottokelpoisuuden tutkimiseen, lainan tarkoitukseen ja luoton hyväksyntäketjuun. Yhteistyössä toimineet pankit eivät toimittaneet näistä seikoista asiakirjoja, kuten luottokelpoisuuteen tai hyväksyntäprosessiin liittyviä asiakirjoja, väitteidensä tueksi (ks. 128, 143, 155 ja 171 kappale). Käytettävissä olevien tietojen perusteella näiden pykälien ei voida näin ollen katsoa olevan ristiriidassa komission esittämän 34 §:n tulkinnan kanssa.

               (224)

               Mitä tulee päätökseen nro 40 ja kuten alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 102 kappaleessa todetaan, päätöksen mukaan Kiinan viranomaiset tukevat aktiivisesti uuden energiateollisuuden kehittämistä ja nopeuttavat aurinkoenergian kehittämistä, ja päätöksessä ohjeistetaan kaikkia rahoituslaitoksia antamaan luottotukea ainoastaan kannustettaville hankkeille (joihin aurinkosähköhankkeet kuuluvat) ja luvataan kannustettavia hankkeita koskevan muun etuuskohtelupolitiikan täytäntöönpanoa. Edellä esitetyn ja varsinkin sen perusteella, että pankkeja ohjeistetaan antamaan luottotukea aurinkosähkösektorille, päätöksen nro 40 katsotaan osoittavan, että pankit harjoittavat viranomaisten toimivaltaa. Mitä tulee tämän päätöksen 17 §:ään ja siihen, että luottoperiaatteita olisi noudatettava, komissio ei katso tällaisen ehdon olevan ristiriidassa sen kanssa, että pankit harjoittavat viranomaisten toimivaltaa. Väitteestä, jonka mukaan päätös nro 40 kattaa koko Kiinan talouden, komissio huomauttaa, että päätöksessä viitataan teollisuuden rakennemuutoksia koskevaan ohjeistavaan luetteloon, jossa itsessään erotetaan toisistaan kolmentyyppiset tuotannonalat: kannustettavat, rajoitettavat ja poistettavat hankkeet. Lisäksi päätöksessä määritellään myös kannustamisen sisältö. Mitä tulee viittaukseen 11. viisivuotissuunnitelmaan, on syytä huomata, että se on korvattu 12.:lla ja vieläkin tuoreemmalla 13. viisivuotissuunnitelmalla. On myös syytä huomata, että päätöstä nro 40 ei ole kumottu ja se on siis edelleen voimassa. Mikään Kiinan laissa ei osoita, että 11. viisivuotissuunnitelmaan tehdyn viittauksen pitäminen dynaamisena viittauksena olisi epäasianmukaista.

               (225)

               Lisäksi voidaan tehdä seuraavat huomiot. Alkuperäisessä tutkimuksessa (35) pääteltiin, että Kiinan rahoitusmarkkinat olivat vääristyneet usein tavoin, eli valtion omistajuus yhdistettynä Kiinan rahoitusmarkkinoiden vääristymiin ja Kiinan valtion politiikka halvan rahoituksen suuntaamiseksi tietyille tuotannonaloille (mikä haittaa kansainvälisen kaupan tasapuolisia toimintaedellytyksiä ja tarjoaa epäreilun edun kiinalaisille tuottajille), korkoprosenttien asettamiseen liittyvät rajoitukset, halvan pääoman saanti, kansallisen talouden tarpeisiin perustuva luotonantopolitiikka, etuuskohtelun mukaiset luotot kannustettaville hankkeille ja/tai huipputeknologian tai uuden teknologian aloille, pääsy edullisiin valtion valuuttavarantoihin ja China Development Bankin etuoikeutetut rahoituskeinot.

               (226)

               Lukuun ottamatta väitettyä korkoprosenttiuudistusta, jota käsiteltiin 197–201 kappaleessa, Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tutkimuksen aikana mitään näyttöä siitä, että tilanne olisi muuttunut. Tutkimuksessa ei tullut esiin mitään seikkoja, jotka olisivat kumonneet edellä esitetyt päätelmät. Alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt päätelmät pätevät edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi ne vahvistetaan.

               (227)

               Päätelmistä käy selvästi ilmi, että rahoitussektoria kannustetaan edistämään valtion viranomaisten laatimia strategioita. Siltä osin kuin on kyse Kiinan viranomaisten vaikuttamisesta korkoprosentteihin, tätä on käsitelty jo 197, 198, 206 ja 207 kappaleessa. Alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyistä päätelmistä on syytä huomata, että Kiinan viranomaisten alkuperäisessä tutkimuksessa esittämiä huomautuksia analysoitiin ja käsiteltiin alkuperäisessä asetuksessa, eikä alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjä päätelmiä kiistetty tuomioistuimessa. Kiinan viranomaiset eivät myöskään toimittaneet mitään näyttöä, joka olisi voinut kumota alkuperäisessä tutkimuksessa esitetyt päätelmät, eikä tutkimuksessa tullut esiin mitään tällaisia seikkoja. Näin ollen komissio ei ymmärrä, millä perusteella nämä päätelmät eivät voi olla osa tietoja, joiden perusteella komissio tekee päätelmänsä tässä tutkimuksessa.

               (228)

               Lisäksi ja kuten alkuperäisessä tutkimuksessa (36) todettiin, vaikka valtio-omisteisia pankkeja ei pidettäisikään julkisina eliminä, myös niiden osalta katsottaisiin, että Kiinan viranomaiset valtuuttavat tai määräävät ne huolehtimaan tavanomaisesti julkisille viranomaisille kuuluvista tehtävistä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

         c)   Yksityiset pankit

               (229)

               Koska Kiinan yksityisten pankkien otokseen valituille kolmelle vientiä harjoittavalle tuottajalle myöntämien laitojen osuus oli merkityksetön eikä yksikään Kiinan yksityisistä pankeista palauttanut kyselyvastausta, tältä osin ei tehty uusia päätelmiä. Tätä varten komissio päätti poistaa tukea koskevista laskelmista marginaalisen edun, joka näistä lainoista koitui. Näin ollen komission ei tarvitse käsitellä Kiinan viranomaisten tähän liittyviä huomautuksia.

         d)   Erityisyys

               (230)

               Tämän tutkimuksen asiakirja-aineistossa mikään ei muuta komission alkuperäisessä tutkimuksessa tekemiä päätelmiä (37), joiden mukaan Kiinan viranomaiset ohjaavat etuuskohtelun mukaisia luottoja tietyille keskeisinä pidetyille tuotannonaloille, joihin aurinkosähkön tuotannonala kuuluu. Tutkimuksessa päinvastoin tuli esiin lisätekijöitä, jotka vahvistavat alkuperäisiä päätelmiä. Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja totesi, että ”China Development Bank on perinteisesti tarjonnut meille luottoja aurinkosähköhankkeiden rahoitukseen. Koska näiden luottojen taustalla ovat osittain poliittiset näkökohdat sikäli, että valtio muuttaa kantaansa aurinkosähkön tuotannonalaan nähden, näiden luottojen ehdot ja saatavuus saattavat muuttua” ja että ”Kiinan valtio valvoo myös merkittävällä tavalla Kiinan talouskasvua myöntämällä resursseja, valvomalla valuuttamääräisten obligaatioiden maksamista, vahvistamalla rahapolitiikan ja tarjoamalla etuuskohtelua tietyille tuotannonaloille tai yrityksille” (38). Lisäksi eräässä luottohyväksyntäraportissa arvioitiin myönteisesti sitä, että aurinkosähkösektori saa valtion tukea ja sitä edistetään kansallisella politiikalla. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että viranomaiset antavat rahoituslaitosten myöntää etuuskohtelun mukaisia lainoja vain muutamille tuotannonaloille/yrityksille, jotka ovat Kiinan viranomaisten asiaan liittyvän politiikan mukaisia. Yksikään asianomainen osapuoli ei pystynyt toimittamaan näyttöä, joka olisi osoittanut, että pankit arvioivat aurinkosähkön tuotannonalan luottokelpoisuuden asianmukaisesti.

               (231)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset toivat esiin, että aurinkosähkön tuotannonalaa ei väitetysti mainita 13. viisivuotissuunnitelmassa, johon viitataan 83 kappaleessa, ja että komissio on tulkinnut virheellisesti päätöstä nro 40. Lisäksi se totesi, että yhden kiinalaisen tuottajan SEC:lle toimittamat asiakirjat eivät voi antaa näyttöä valtion politiikasta.

               (232)

               Ensinnäkin 13. viisivuotissuunnitelmaa ja päätöstä nro 40 koskevia huomautuksia on jo käsitelty 87 ja 89 kappaleessa. Mitä tulee SEC:lle toimitettuihin asiakirjoihin, ne täydentävät jo kerättyä näyttöä ja vahvistavat aurinkosähkön tuotannonalaa tukevan valtion politiikan olemassaolon.

               (233)

               Kiinan viranomaiset viittasivat myös huomautuksiin, joita ne esittivät alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 172 kappaleesta ja joita käsiteltiin jo alkuperäisessä asetuksessa. Lisäksi ne toivat esiin, että asiassa ”US–Aircraft (Second Complaint)” annetun valituselimen raportin (39) perusteella erityisyyttä koskevassa analyysissä olisi keskityttävä valituksessa yksilöityjen tiettyjen edunsaajien lisäksi myös kaikkiin yrityksiin tai tuotannonaloihin, jotka voivat saada samaa tukea ja samaa asiaa koskevan paneelin raportin (40) mukaan jotta tuki olisi erityinen, se on tarjottava riittävän rajoitetulle yritysten tai tuotannonalojen ”ryhmälle”, mikä edellyttää enemmän kuin vain yksinkertaisesti sen osoittamista, että vähemmän kuin kaikki yritykset tai tuotannonalat voivat saada tukea.

               (234)

               On syytä huomata, että Kiinan viranomaisten alkuperäisessä tutkimuksessa esittämiä huomautuksia analysoitiin ja käsiteltiin alkuperäisessä asetuksessa, eikä alkuperäisessä tutkimuksessa tehtyjä päätelmiä ole kiistetty unionin tuomioistuimissa. Valituselimen ja paneelien raportteja koskevien huomautusten osalta viitataan asiakirjoihin, jotka luetellaan alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 172 kappaleessa, ja edellä mainittuihin asiakirjoihin. Tältä osin komissio katsoo, että viittaukset aurinkosähkön tuotannonalaan ovat riittävän selviä, koska tuotannonala yksilöidään joko nimeltä tai esittämällä selvä viittaus tuotteeseen, jota se valmistaa, tai tuotannonalaryhmään, johon se kuuluu.

               (235)

               Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella päätellään, että etuuskohtelun mukaisen lainanannon muodossa myönnetyt tuet eivät ole yleisesti saatavilla, minkä vuoksi ne ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaiset osapuolet eivät myöskään toimittaneet näyttöä siitä, että tuki riippuisi objektiivisista arviointiperusteista tai edellytyksistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

         e)   Tutkimuksen havaintoja koskevat päätelmät

               (236)

               Voidaan päätellä, että suurin osa otokseen valituille vientiä harjoittavien tuottajien ryhmille myönnetyistä lainoista on saatu valtio-omisteisista pankeista, joiden on havaittu 201 kappaleen mukaisesti olevan julkisia elimiä, koska niille on annettu viranomaisten toimivaltaa ja ne suorittavat viranomaistehtäviä. On myös lisänäyttöä siitä, että nämä pankit käytännössä harjoittavat viranomaisen toimivaltaa, koska – kuten 197–201 kappaleessa selitetään – valtio (toisin sanoen Kiinan keskuspankki) puuttuu selkeästi siihen, miten liikepankit tekevät korkotasoja koskevia päätöksiä kiinalaisille yrityksille myönnettyjen lainojen osalta. Näissä olosuhteissa näiden tahojen antolainauskäytäntöjen voidaan katsoa riippuvan suoraan valtiosta.

               (237)

               Kiinan viranomaiset eivät myöskään toimittaneet tai kieltäytyivät toimittamasta tietoja, joiden perusteella olisi ollut mahdollista ymmärtää paremmin valtio-omisteisten pankkien suhdetta valtioon (ks. 51, 103 ja 104 kappale). Komissio päättelee siis kiinalaisten valtio-omisteisten pankkien antamien lainojen osalta, että aurinkosähkön tuottajat ovat saaneet taloudellista tukea valtion suoran varojen siirron muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (238)

               Käytettävissä olevien tietojen eli otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen luottoja ja luottolimiittejä koskevien tietojen ja neljältä pankilta saatujen vähäisten tietojen perusteella komissio havaitsi, että valtio-omisteiset pankit harjoittavat todellisuudessa ja käytännössä viranomaisten toimivaltaa ja harjoittavat antolainaustoimintaansa kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehittämisen tarpeiden ja valtion teollisuuspolitiikan suuntaviivojen mukaan, kuten pankkilain 34 §:ssä säädetään.

               (239)

               Tässä on kyse perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa ja 6 artiklan b alakohdassa tarkoitetusta edusta, koska valtion lainoja tai viranomaisten valtuuttamilta tai määräämiltä yksityisiltä tahoilta saatuja lainoja on myönnetty markkinaehtoja suotuisammin ehdoin. Muut kuin valtion myöntämät lainat Kiinassa eivät toimi asianmukaisena markkinaviitearvona, koska on vahvistettu, että Kiinan rahoitusmarkkinat ovat vääristyneet (ks. 225 ja 226 kappale). Sen vuoksi viitearvot on muodostettu käyttäen 246–248 kappaleessa kuvattua menetelmää. Näin muodostettu viitearvo osoittaa, että aurinkosähkösektorille on myönnetty lainoja alle markkinaehtojen.

               (240)

               Aurinkosähkön tuotannonala kuuluu päätöksen nro 40 mukaisesti kannustettavien tuotannonalojen ryhmään, kuten alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 191 kappaleessa todetaan. Päätöstä nro 40 ei ole muutettu sen jälkeen, ja siinä annetaan ohjeiden muodossa kaikille taloudellisille laitoksille sitovat säännöt kannustettavien toimialojen, joista yksi on aurinkosähkön tuotannonala, edistämisestä ja tukemisesta.

               (241)

               Kiinan viranomaiset suuntaavat etuuskohtelun mukaisia lainoja vain joillekin tuotannonaloille, joista aurinkosähköala on yksi, kuten alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 172 kappaleessa todetaan. Edellä esitetyn perusteella voidaan tehdä sama päätelmä eli että viranomaiset antavat rahoituslaitosten myöntää etuuskohtelun mukaisia lainoja vain muutamille tuotannonaloille/yrityksille, jotka ovat Kiinan viranomaisten asiaan liittyvän politiikan mukaisia. Koska Kiinan viranomaiset eivät tehneet yhteistyötä tässä asiassa, asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella päätellään, että etuuskohtelun mukaisen lainanannon muodossa myönnetyt tuet eivät ole yleisesti saatavilla, minkä vuoksi ne ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Asianomaiset osapuolet eivät myöskään toimittaneet näyttöä siitä, että tuki riippuisi objektiivisista arviointiperusteista tai edellytyksistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

         f)   Päätelmät

               (242)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat saivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla etua etuuskohtelun mukaisista lainoista.

               (243)

               Näin ollen aurinkosähkön tuotannonalan rahoitusta olisi pidettävä tukena.

               (244)

               Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koituva etuus ja tuen erityisyys, tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana.

         g)   Tuen määrän laskeminen

               (245)

               Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella noudattaen alkuperäisessä tutkimuksessa sovellettua menetelmää. Perusasetuksen 6 artiklan b alakohdan mukaan tuensaajalle koituneeksi eduksi katsotaan viranomaisilta saadusta lainasta maksettujen korkojen määrän ja vastaavasta kaupallisesta lainasta, jonka yritys voisi saada markkinoilta, maksettavien korkojen määrän erotus.

               (246)

               Kuten edellä (236–241 kappaleessa) selitettiin, kiinalaisten pankkien antamat lainat osoittavat valtion merkittävää puuttumista pankkisektorin toimintaan eivätkä heijastele korkoja, joita havaittaisiin toimivilla markkinoilla, minkä vuoksi asianmukainen markkinaviitearvo on muodostettu laskennallisesti käyttäen jäljempänä kuvattua menetelmää. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio on lisäksi hyödyntänyt käytettävissä olevia tietoja saadakseen asianmukaisen viitearvon korkoprosentille.

               (247)

               Asianmukaisen viitearvon laskemisessa Kiinan RMB:n määräisille lainoille pidettiin kohtuullisena soveltaa Kiinan korkoprosentteja, joita oikaistiin normaalien markkinariskien huomioon ottamiseksi, kuten tehtiin alkuperäisessäkin tutkimuksessa. Tilanteessa, jossa viejien nykyinen rahoitustilanne on vahvistettu vääristyneillä markkinoilla eikä kiinalaisilta pankeilta saada luotettavaa tietoa riskien mittaamisesta ja luottokelpoisuusluokitusten asettamisesta, katsotaan että kiinalaisten viejien luottokelpoisuutta ei pidä hyväksyä sellaisenaan, vaan on sovellettava marginaalia, joka osoittaa Kiinan vääristyneiden markkinoiden mahdollisen vaikutuksen yritysten rahoitustilanteeseen. Käytetyt viitearvot (41) ovat seuraavat:

                           Ajanjakso

                           RMB:n viitearvo (%)

                           enintään 1 vuosi

                           6,88

                           1–5 vuotta

                           7,28

                           yli 5 vuotta

                           7,43

               (248)

               Sama pätee valuuttamääräisiin lainoihin markkinavääristymien ja luottoluokitusten puutteen osalta, koska kiinalaiset pankit myöntävät myös näitä lainoja. Näin ollen kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla liikkeellelaskettuja BB-luokkaan kuuluvia joukkovelkakirjalainoja nimellisarvoineen käytettiin seuraavien viitearvojen (42) määrittämiseen:

                           Valuutta

                           Viitearvo (%)

                           USD

                           5,214

                           EUR

                           3,306

               (249)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset vastustivat marginaalin lisäämistä RMB-määräisten lainojen viitearvon määrittämiseksi sillä perusteella, että komissiolla ei ollut mitään tosiseikkoihin perustuvaa syytä katsoa, että otokseen valituille yrityksille olisi annettava BB-luokitus, kun otetaan huomioon niiden tulos- ja kannattavuustiedot, ja ne katsoivat, että sama päti koko sektoriin. Kiinan viranomaiset vastustivat myös menetelmää, jota käytettiin euro- ja dollarimääräisten lainojen viitearvon määrittämiseen, sillä perusteella, että Kiinan viranomaiset eivät asettaneet antolainauskorkojen alarajoja näiden valuuttojen määräisille lainoille vaan pankit voivat vapaasti myöntää niitä haluamallaan korolla. Kiinan viranomaiset viittasivat myös yhteen yhteistyössä toimineeseen tuottajaan, jolle laskettu viitekorko oli alle koron, jolla kaikki lainat oli myönnetty.

               (250)

               Mitä tulee käytettyyn marginaaliin ja luottoluokitukseen, komissio ei saanut pankeilta mitään suuntaviivoja yritysten luottoluokituksen tekemiseen. Lisäksi yritysten esittämät muutamat asiakirjat eivät olleet luotettavia niiden luottokelpoisuuden arvioimista varten. Yksi yritys esimerkiksi esitti luottoluokituksen, joka liittyi yhteen sen lukuisista tytäryrityksistä, joka ei toiminut aurinkosähkön alalla. Toinen yritys taas esitti asiakirjan, jota ei ollut antanut pankki vaan palkattu luottoluokitusyritys. Kolmas asiakirja puolestaan oli hylätty jo alkuperäisessä tutkimuksessa, koska se ei sisältänyt mitään asiakirja-aineistoa täydentäviä seikkoja.

               (251)

               Euro- ja dollarimääräisten lainojen osalta viitataan 237 kappaleeseen, jossa luetellaan markkinoilla esiintyviä vääristymiä. Tällaiset vääristymät ovat peruste käyttää ulkoista viitearvoa myös näiden lainojen osalta. Yhteistyössä toiminutta tuottajaa koskevaa Kiinan viranomaisten väitettä eivät tukeneet asiakirja-aineistossa olevat tiedot.

               (252)

               Eräs vientiä harjoittava tuottaja totesi, että Kiinan keskuspankin korkoprosentti on asianmukainen viitearvo tutkittaessa, myönnettiinkö lainoja etuuskohtelun mukaisilla ehdoilla. Kiinan keskuspankin korko liittyy kuitenkin muun muassa pankkien väliseen luotonantoon. Se ei ole asianmukainen viitearvo aurinkosähköalan yrityksille annettujen lainojen osalta tämän tutkimuksen olosuhteissa, kun erityisesti otetaan huomioon, että viitearvon olisi koskettava yrityksiä, joilla on BB-luokitus, kun taas pankeilla on yleensä paljon parempi luokitus, jos ne haluavat osallistua pankkien väliseen luotonantoon.

               (253)

               Sama osapuoli huomautti myös, että komissio ei ollut vähentänyt etuudesta muutamaa lainaa, jotka oli myönnetty lasketun viitearvon ylittävällä korolla. Alkuperäisen tutkimuksen tavoin tässäkin katsottiin, että tällaisilla lainoilla ei pitäisi olla vaikutusta laskelmiin.

               (254)

               Lopuksi vientiä harjoittava tuottaja vielä totesi, että sitä olisi kohdeltava eri tavalla kuin muita otokseen valittuja yrityksiä, koska se ei katso enää, että sen taloudellinen tilanne oikeuttaa BB-luokitukseen. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että komissio sovelsi BB-luokitusta kaikkiin yrityksiin (kuten alkuperäisessä tutkimuksessa ja kuten selitetään 256 kappaleessa), tämä väite hylättiin.

               (255)

               Yksi otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja totesi, että jotkin sen lainoista liittyivät pelkästään vientitoimintaan. Tämä otettiin huomioon laskettaessa lainoista saatua etuutta.

               (256)

               Sekä Kiinan viranomaisia että otokseen valittuja vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin toimittamaan tietoja kiinalaisten pankkien antolainauspolitiikasta sekä siitä, miten lainoja myönnettiin vientiä harjoittaville tuottajille (ks. 47, 107 ja 110 kappale). Tällaisia tietoja ei kuitenkaan saatu toistuvista pyynnöistä huolimatta. Kun otetaan huomioon yhteistyöstä kieltäytyminen ja kaikki käytettävissä olevat tiedot, voidaan perusasetuksen 28 artiklan 6 kohdan mukaisesti katsoa alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että kaikki aurinkosähköalan tuottajat Kiinassa sijoittuisivat vain korkeimpaan ”sijoituskelvottoman” luokkaan (Bloombergin BB), ja Kiinan keskuspankin normaaliin antolainauskorkoon voidaan soveltaa preemiota, jota odotetaan sovellettavan tähän luokitukseen kuuluvien yritysten liikkeelle laskemiin joukkovelkakirjoihin.

               (257)

               Esitettiin väite, jonka mukaan Kiinan aurinkosähkön tuotannonalan luottoluokitus olisi alennettava BB:stä C:hen tai sen alle, kun otetaan huomioon suurimpienkin kiinalaisten tuottajien maksukyvyttömyys ja erittäin heikot taseet.

               (258)

               Väite oli hylättävä, koska käytettävissä olevien tietojen mukaan aurinkosähkön tuotannonala ei ole sen heikommassa tai paremmassa tilanteessa kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Sen vuoksi katsottiin, että on asianmukaista käyttää samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.

               (259)

               Näin ollen otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille koitunut etu on laskettu kertomalla korkoprosenttien ero prosentteina jäljellä olevalla lainasummalla eli korolla, jota ei ole maksettu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän jälkeen edun määrä on suhteutettu asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kokonaisliikevaihtoon tai tapauksen mukaan kokonaisviennin liikevaihtoon.

               (260)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Etuuskohtelun mukaiset tukipoliittiset lainat

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           1,17

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,28

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,52

         3.4.1.2   Tarjotut luottolimiitit
   a)   Johdanto

               (261)

               Pyyntöön sisältyi väitteitä, joiden mukaan kiinalaiset pankit antoivat suhteettomia luottolimiittejä tarkastelun kohteena olevan tuotteen kiinalaisille viejille. Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikki tutkimuksen kohteena olleet yritykset saivatkin kiinalaisilta pankeilta merkittävät luottolimiitit, useimmissa tapauksissa maksutta.

         b)   Tutkimuksen havainnot

      Luottolimiitit ovat mahdollisia varojen siirtoja

               (262)

               EC-Aircraft -paneelin raportissa vahvistettiin, että luottolimiitit, jotka ylittävät yksittäisten lainojen vaikutukset, voivat olla mahdollisia suoria varojen siirtoja WTO:n lainsäädännön mukaan – jota perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohta vastaa – ja näin ollen taloudellista tukea. Paneeli katsoi, että mahdollisessa varojen siirrossa etu syntyy pelkästään siitä, että on olemassa velvollisuus suorittaa suora varojen siirto. Paneeli katsoi myös, että luottolimiitti voi itsessään ja itsestään antaa edun vastaanottajana olevalle yritykselle, ja näin se on mahdollinen varojen siirto erillään muusta suorasta varojen siirrosta yksittäisten lainojen muodossa (43).

      Luottolimiittejä myöntävät pankit ovat julkisia elimiä tai valtion valtuuttamia

               (263)

               Luottolimiittejä otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille myönsivät samat pankit kuin 3.4.1.1 jaksossa kuvattuja etuuskohtelun mukaisia tukipoliittisia lainoja. Kyseiset pankit ovat julkisia elimiä (ks. 136, 151, 166, 185 ja 186 kappale). Ne harjoittavat viranomaistehtäviä edistäessään aurinkosähkön tuotannonalan toimintaa keskushallinnon suunnitelmien mukaisesti (ks. 3.2 jakso).

               (264)

               Otokseen valittujen kolmen vientiä harjoittavan tuottajan kyselyvastausten perusteella niiden luottolimiitit myönnettiin maksuitta. Tavanomaisissa markkinaolosuhteissa tällaisiin luottolimiitteihin kohdistuu kuitenkin merkittäviä luotonvaraus- ja hallintomaksuja, joiden avulla pankit voivat kompensoida kustannuksia ja riskejä.

               (265)

               Etuuden määrää edustavat maksut, joita tavanomaisesti sovelletaan yrityksille myönnettäviin kaupallisiin luottolimiitteihin ja joista otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat useimmissa tapauksissa vapautettiin. Komissio käytti maksuja, joita sovellettiin ulkomaisen liikepankin yhdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle myöntämään luottolimiittiin alkuperäisessä tutkimuksessa (44). Tässä tutkimuksessa yhdelläkään otokseen valituista kolmesta yrityksestä ei ollut tällaisia luottolimiittejä. Koska maksut laskettiin yksinkertaisena prosenttiosuutena liiketoimen arvosta, alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä viitearvoa ei ollut tarpeen päivittää. Tässä tutkimuksessa ei myöskään ehdotettu mitään muuta viitearvoa.

               (266)

               Samoista syistä kuin 230–235 kappaleessa esitetään, kohtuuttomien luottolimiittien muodossa myönnetyt tuet eivät ole yleisesti saatavilla, minkä vuoksi ne ovat perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti erityisiä. Asianomaiset osapuolet eivät myöskään toimittaneet näyttöä siitä, että tuki riippuisi objektiivisista arviointiperusteista tai edellytyksistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

               (267)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs vientiä harjoittava tuottaja valitti siitä, että komissio oli sisällyttänyt pankin ja yrityksen välisen yhteistyösopimuksen luetteloon luottolimiiteistä. Komissio pitää tämän sopimuksen mukaan ottamista perusteltuna, koska sillä on samat ominaisuudet kuin alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 434–438 kappaleessa kuvatuilla sopimuksilla. Ilman tällaista sopimusta viejä olisi markkinoiden kannalta heikommassa asemassa. Näin ollen sopimus tarjoaa kelpoisuuden varojen siirtoa tai rahoituspalvelujen saamista varten. Tällaisella arvokkaalla ”takuulla” on arvoa markkinoilla, ja sen ansiosta saaja on paremmassa asemassa kuin ilman sopimusta. Jos kyseessä on saman pankin kanssa samasta summasta tehty sopimus, joka katsottiin tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaksi alkuperäisessä tutkimuksessa, komissio katsoo edelleen, että sopimus on tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava.

         c)   Päätelmät

               (268)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikki otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat/tuottajien ryhmät saivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla etua luottolimiiteistä, joita annettiin maksutta tai alle markkinahintojen.

               (269)

               Näin ollen tällaisten luottolimiittien myöntämistä aurinkosähkön tuotannonalalle olisi pidettävä tukena.

               (270)

               Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koituva etuus ja tuen erityisyys, tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana.

         d)   Tuen määrän laskeminen

               (271)

               Luottolimiittien myöntämistä maksutta tai alle markkinahintojen pidetään rahoituspalvelun tarjoamisena riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan (perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohta). Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Edellä 225 ja 226 kappaleessa kuvattujen markkinavääristymien vuoksi rahoituspalvelun (tässä tapauksessa luottolimiitin) tarjoamisen vastikkeen riittävyyttä ei voitu määrittää suhteessa Kiinassa vallitseviin markkinaoloihin. Sen vuoksi perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaan tuensaajalle koituneeksi eduksi katsotaan kiinalaisilta pankeilta saaduista luottolimiiteistä maksetun summan ja vastaavasta kaupallisesta luottolimiitistä, jonka yritys voisi saada markkinoilta, maksettavan summan erotus. Luottolimiittejä voidaan myös pitää mahdollisena varojen siirtona perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdan mukaisesti.

               (272)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa eräs otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista oli saanut luottolimiitin pankilta, jonka päätoimipaikka sijaitsi muulla rahoitusta koskevalla toimivalta-alueella kuin Kiinassa, ja tähän luottolimiittiin sovellettiin luotonvaraus- ja järjestelymaksuja maailman rahoitusmarkkinoiden normaalikäytännön mukaisesti. Vaikka luottolimiitin myönsi kyseisen pankin kiinalainen tytäryhtiö, sen katsottiin olevan viitearvon kohtuullinen likiarvo. Myös tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa tämän järjestelmän tukimäärää laskettaessa pidettiin asianmukaisena käyttää tähän luottolimiittiin sovellettuja maksuja viitearvona perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti. Parempaakaan viitearvoa ei voitu määrittää, kuten 267 kappaleessa todetaan.

               (273)

               Viitearvona käytettyjen maksujen tasoa sovellettiin suhteessa kunkin luottolimiitin määrään, jotta saatiin tuen määrä (miinus tosiasiassa maksetut maksut). Jos luottolimiitti oli myönnetty pidemmäksi aikaa kuin vuodeksi, tuen kokonaismäärä jaettiin luottolimiitin kestoajalle ja asianmukainen määrä tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle.

               (274)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Tarjotut luottolimiitit

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,52

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           1,20

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,62

         3.4.1.3   Vientiluottojen tukiohjelmat

               (275)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ei ole kuitenkaan mitään viitteitä siitä, että alkuperäiset vientitukiohjelmat olisi peruutettu.

         3.4.1.4   Vientitakuut ja -vakuudet vihreän teknologian alalla
   a)   Johdanto

               (276)

               Pyyntöön sisältyi väitteitä siitä, että Sinosure tarjoaa edelleen vientiluottovakuutuksia etuuskohteluun perustuvin ehdoin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille. Valituksen mukaan Sinosuren vientiluottovakuutus ei riitä kattamaan edes pitkän aikavälin toimia ja Sinosure toimii tappiollisessa tilanteessa pitkällä aikavälillä.

         b)   Yhteistyöstä kieltäytyminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttö

               (277)

               Kuten 279–283 kappaleessa todetaan, komissio pyysi tietoja kyselylomakkeessa, puutteista ilmoittavassa kirjeessä ja Kiinan viranomaisten ja Sinosuren toimitiloihin tehdyn tarkastuksen aikana, mutta Kiinan viranomaiset ja/tai Sinosure eivät toimittaneet merkittävää osaa näistä, minkä vuoksi komissio ei kyennyt todentamaan kaikkia olennaisia tekijöitä ja tietoja, joilla on selvä yhteys järjestelmään, kuten jäljempänä esitettyjä asiakirjoja ja tietoja.

               (278)

               Osakkuuksiin ja sisäiseen päätöksentekoprosessiin liittyvien tietojen osalta ei toimitettu uutta/tarkistettua yhtiöjärjestystä. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset totesivat, että komissio ei esittänyt, mitä tiettyjä tietoja yhtiöjärjestyksestä ei ollut saatavilla ja miten se vaikutti komission analyysiin, ja että se oli käyttänyt yhtiöjärjestyksen vanhentunutta versiota. Komissio huomauttaa, että se perusti havaintonsa yhtiöjärjestyksen versioon, joka oli saatavilla ja jota ei kiistetty.

               (279)

               Toimintaa sääntelevien sisäisten sääntöjen ja riskinarviointiprosessin osalta Sinosure ei toimittanut pyydettyjä asiakirjoja (”Basic Rules for Comprehensive Risk Management China Export & Credit Insurance Corporation” ja ”Scheme for Specific Authorization of Policy-Based Export Credit Insurance Programs of China Export & Credit Insurance Corporation”), joihin viitattiin kyselyvastauksessa toimitetussa johtokunnan pöytäkirjassa. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset totesivat, että sen esiin tuominen, että jälkimmäistä asiakirjaa ei toimitettu, on epäloogista, koska kuten komissio huomauttaa tarkastuskäynnin aikana tehdyssä omassa asiakirjaluettelossaan, tällaista asiakirjaa ei ole olemassa Sinosuren mukaan. Komissiota kuitenkin hämmästyttää, että johtokunnan pöytäkirjassa viitataan asiakirjaan, jota ei ole olemassa. Tosiseikka on, että asiakirjaa ei toimitettu ja se sisältyy näin ollen luetteloon, jonka Kiinan viranomaiset hyväksyivät ja allekirjoittivat tarkastuskäynnin päätteeksi. Asiakirjan toimittamatta jättämisen syyt ovat ne, jotka Kiinan viranomaiset esittivät, ja ne kirjattiin asiakirja-aineistoon.

               (280)

               Sinosure antoi komission vilkaista nopeasti vientiluottovakuutusohjelman nojalla myönnettyihin lyhytaikaisiin luottovakuutuksiin liittyviä voitto-/tappiolukuja, mutta on syytä huomata, että komissio ei saanut tutkia asiakirjaa tarkemmin tai ottaa siitä kopiota ja että lasketun kannattavuuden tueksi ei esitetty mitään näyttöä.

               (281)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset katsoivat, että komissio myöntää 280 kappaleessa tarkastelleensa voitto- ja tappiolukuja. Kiinan viranomaisten olisi myös otettava huomioon kyseisen johdanto-osan kappaleen loppuosa, jonka perusteella voidaan päätellä, että komissio ei ollut tyytyväinen esitettyihin tietoihin. Kiinan viranomaiset totesivat myös, että Sinosure antoi kyselyvastauksessaan yksityiskohtaisia tietoja lyhytaikaisista vientiluottovakuutuksista, joita oli annettu aurinkosähkön tuottajille unioniin suuntautuvaa vientiä varten. Komissio huomauttaa, että esitettyjä lukuja oli mahdotonta todentaa tarkastuskäynnin aikana.

               (282)

               Tietoja vientiluottovakuutuksista sektorin, kymmenen suurimman vientiä harjoittavan tuottajan tai otokseen valittujen kolmen vientiä harjoittavan tuottajan mukaan ei myöskään esitetty. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen esitettyjä väitteitä, jotka liittyvät kymmeneen suurimpaan vientiä harjoittavaan tuottajaan, käsitellään 67 kappaleessa. Kiinan viranomaisten väitteestä, jonka mukaan otokseen valittuja kolmea vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevat tiedot olivat joka tapauksessa komission saatavilla näiden tuottajien kautta, komissio huomauttaa, että Sinosuren itse olisi pitänyt toimittaa siltä pyydetyt tiedot. Sinosure ei voinut olettaa että vientiluottovakuutuksia koskevat tiedot saataisiin otokseen valituilta kolmelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja vaikka näin olisikin, se ei voinut olettaa tietojen olevan kattavia tai oikeita. On osa tutkivan viranomaisen tehtävää kerätä tietoja eri lähteistä, ja yhteistyöstä kieltäytyminen on haitannut tätä tehtävää.

               (283)

               Sinosure väitti lisäksi, että yksikään otokseen valituista kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei ollut ottanut vakuutusta Sinosurelta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän väitteen havaittiin olevan virheellinen ja ristiriidassa otokseen valittujen kolmen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen kanssa.

         c)   Sinosure on julkinen elin

               (284)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa (45) pääteltiin, että Sinosure on julkinen elin. Kiinan viranomaiset tai Sinosure eivät toimittaneet tämän tutkimuksen aikana mitään näyttöä siitä, että tilanne olisi muuttunut. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään seikkoja, jotka olisivat kumonneet edellä esitetyn päätelmän. Sinosuren vuoden 2014 vuosikertomuksessa päinvastoin vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen päätelmät, sillä siinä todetaan, että Sinosure pyrki parhaan kykynsä mukaan tukemaan Kiinan kansallista politiikkaa tutkimalla uusia ideoita ja käsitteitä, parantamalla työmenetelmiä, tekemällä tuotteista ja palveluista mahdollisimman hyviä sekä tehostamalla toimiaan poliittisten tehtävien hoitamisessa ja että sillä on tehtävä politiikkaa tukevana laitoksena. Näin ollen alkuperäisessä tutkimuksessa tehdyt päätelmät pätevät edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja ne vahvistetaan.

         d)   Oikeusperusta

               (285)

               Oikeusperusta on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli kauppaministeriön ja Sinosuren vuonna 2004 yhdessä antama ilmoitus kaupan edistämisstrategian täytäntöönpanosta tieteen ja teknologian avulla hyödyntämällä vientiluottovakuutusta (Shang Ji Fa[2004] nro 368); uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden vientiluettelo vuodelta 2006; nk. 840-suunnitelma, joka sisältyy 27 päivänä toukokuuta 2009 annettuun valtioneuvoston ilmoitukseen; nk. 421-suunnitelma, joka sisältyy 22 päivänä kesäkuuta 2009 kauppa- ja valtiovarainministeriön yhdessä antamaan ilmoitukseen suurten laitteistosarjojen vientirahoitusvakuutusta koskevien erityisjärjestelyjen täytäntöönpanosta; valtioneuvoston antama ilmoitus strategisen päätöksen kohteena olevien uusien tuotannonalojen vauhdittamisen edistämisestä ja kehittämisestä (Guo Fa [2010] No. 32, 18.10.2010) ja sen täytäntöönpano-ohjeet (Guo Fa [2011] No. 310, 21.10.2011).

         e)   Tutkimuksen havainnot

               (286)

               Koska Sinosure on julkinen elin, jolle on annettu viranomaisten toimivaltaa ja joka panee valtion lakeja ja suunnitelmia täytäntöön, vientiluottovakuutuksen tarjoaminen tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille on rahoitustukea, jota annetaan mahdollisen suoran valtion varojen siirron muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (287)

               Jotkin paikallisviranomaiset myönsivät alennuksen osasta vakuutusmaksua, jonka vientiä harjoittavat tuottajat maksoivat Sinosurelle. Tässä alennuksessa vakuutusmaksun osasta on kyse varojen suorasta siirrosta avustuksen myöntämisen muodossa perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (288)

               Perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdassa ja 6 artiklan c alakohdassa tarkoitettua etua on saatu sikäli, että Sinosure tarjoaa vientiluottovakuutusturvan suotuisammin ehdoin kuin vastaanottaja yleensä saisi markkinoilla tai se tarjoaa vakuutusturvaa, jota ei muutoin olisi lainkaan saatavilla markkinoilla. Vientiä harjoittavien tuottajien 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti saama lisäetu on käteisalennus, jonka joidenkin vientiä harjoittavien tuottajien sijoittautumispaikan paikallisviranomaiset myönsivät Sinosurelle maksetun vakuutusmaksun osasta.

               (289)

               Etuuden esiintymisen osalta komissio tarkasteli, missä määrin Sinosuren vakuutusmaksut kattavat lyhytaikaisen vientiluottovakuutuksen kustannukset. Kuten (280) kappaleessa selitetään, Sinosure toimitti vuosilta 2011–2015 kannattavuutta koskevan analyysin, jonka mukaan Sinosuren toiminta oli kannattavaa tällä kaudella kokonaisuudessaan mutta sille aiheutui tappioita vuonna 2015. Komissio huomauttaa ensinnäkin, että asiakirjaa, joka väitteen mukaan oli peräisin varainhoidosta vastaavasta osastosta, voitiin tarkastella vain pikaisesti, eikä sitä saanut kopioida/printata eikä sisällyttää näyttöaineistoon. Raporttiin sisältyvät tiedot voitiin tarkastaa vain osittain, koska esitetyn näytön perusteella ei voitu tehdä asianmukaista vertailua Sinosuren vuoden 2014 vuosikertomukseen sisältyviin tietoihin nähden. Sen vuoksi komissio ei ole tyytyväinen toimitettuihin tietoihin.

               (290)

               Sinosure esitti lisäksi väitteen WTO:n SCM-sopimuksen liitteessä 1 olevan j kohdan perusteella, jossa pidetään kiellettynä vientitukena sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti vientivakuutusohjelmien tarjoamista maksuilla, jotka eivät riitä kattamaan pitkällä aikavälillä ohjelmien toimintakustannuksia ja tappioita. Kyselyvastauksessaan Sinosure esitti vain viiden viime vuoden aikana kertyneet voitot ja päätteli, että koska se saavutti voittoa kaiken kaikkiaan tällä jaksolla, vientiluottovakuutuksen tarjoaminen vientiä harjoittaville tuottajille ei ollut WTO:n SCM-sopimuksessa tarkoitettua tukea. Tältä osin on huomattava, että toimitettujen tietojen – eli viiden vuoden kauden kannattavuuteen liittyvän kumuloidun luvun – perusteella komissio ei pysty tekemään merkityksellisiä päätelmiä.

               (291)

               Koska saatavilla ei ollut luotettavia ja todennettavissa olevia tietoja, jotka vaaditaan, jotta voidaan tehdä ohjelman analyysi WTO:n SCM-sopimuksen liitteessä 1 olevan j kohdan mukaisesti, komission oli tehtävä päätelmänsä asiakirja-aineistoon sisältyvän näytön perusteella. Komissio käytti tässä tarkastuskäynnin aikana saatua vuoden 2014 vuosikertomusta. Asiakirjan tarkastelussa kävi ilmi, että Sinosuren vientiluottovakuutuksiin liittyvä toiminta olisi ollut tappiollista vuosina 2013 ja 2014, ellei tileille olisi kirjattu joitakin muita kuin operationaalisia tuloja. Tällaiset muut kuin operationaaliset tulot eivät liity Sinosuren normaaliin toimintaan, ja ne olisi näin ollen jätettävä pois laitoksen kannattavuuden analyysistä. Tilanne on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.

               (292)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kiistivät komission arvioinnin, jonka mukaan Sinosuren koko vientiluottovakuutuksiin liittyvä toiminta on tappiollista, ja kiistivät komission käyttämän laskentamenetelmän viittaamalla 27 päivänä syyskuuta 2013 esittämiinsä huomautuksiin. Kyseisiä huomautuksia käsiteltiin jo alkuperäisen asetuksen 3.5.3 jaksossa, jossa ne hylättiin.

               (293)

               Niiden selitysten lisäksi, jotka esitetään 280, 289 ja 290 kappaleessa ja vahvistetaan alkuperäisessä tutkimuksessa, voidaan todeta, että kyselyvastauksessa toimitetun väitetysti vanhentuneen yhtiöjärjestyksen 11 §:n mukaan yrityksen on toimittava kannattavuusrajalla. Toisin sanoen Sinosure ei pyri maksimoimaan voittojaan vaan pyrkii vain kannattavuusrajalle tehtävässään Kiinan ainoana virallisena vientiluottovakuuttajana. Kuten edellä selitettiin, asiakirja-aineistosta kävi ilmi, että Sinosuren oikeudellinen ja poliittinen toimintaympäristö edellyttää yrityksen panevan täytäntöön valtion politiikkaa ja suunnitelmia julkista politiikkaa koskevan toimivaltansa mukaisesti. Vientiä harjoittavat tuottajat kuuluvat niihin valikoituihin tuotannonaloihin ja yrityksiin, joita valtio erityisesti tukee, ja ne ovat saaneet Sinosuren tarjoamia vientiluottovakuutuksia etuuskohteluun perustuvin hinnoin. Näin ollen Sinosure tarjoaa rajoittamattoman vakuutusturvan aurinkosähkösektorille, eivätkä sen alhaiset vakuutusmaksut heijasta todellisia riskejä, joita aiheutuu viejien vakuuttamisesta tällä sektorilla. Kaikkien näiden asiakirja-aineistoon sisältyvien seikkojen perusteella voidaan jo päätellä, että Sinosuren veloittamat vakuutusmaksut eivät ole riittäviä kattamaan sen toimintaa pitkällä aikavälillä.

               (294)

               On myös syytä muistaa, että jo alkuperäisessä tutkimuksessa tehtiin samansuuntaisia päätelmiä (46). Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tämän tutkimuksen aikana mitään näyttöä siitä, että tilanne olisi muuttunut. Tutkimuksessa ei myöskään tullut esiin mitään seikkoja, jotka olisivat kumonneet edellä esitetyn päätelmän.

               (295)

               Koska Sinosuren vientiluottovakuutusohjelma on siis edelleen tappiollinen, etuuden esiintyminen määritellään vertaamalla vientiä harjoittavien tuottajien maksamia maksuja markkinoilla maksettaviin maksuihin.

               (296)

               Sinosure väitti, että Kiinan markkinoilla on neljä muutakin yritystä, jotka tarjoavat tällaisia palveluja. Niiden markkinaosuudesta ei kuitenkaan toimitettu mitään tietoja. Sinosure on joka tapauksessa ainoa virallinen vientiluottovakuuttaja, ja sillä on hallitseva asema Kiinan markkinoilla. Kiinassa ei ole näin ollen kaupallista viitearvoa tällaisille välineille, ja kun otetaan huomioon Kiinan rahoitusmarkkinoiden vääristyminen valtion toimintaan puuttumisen vuoksi, on asianmukaista käyttää Kiinan ulkopuolista viitearvoa.

               (297)

               Nämä tuet ovat riippuvaisia vientituloksesta perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska niitä ei voi saada ilman vientiä. Ne ovat myös erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska niitä myönnetään vain tietyille yrityksille. Koska tilanne ei ole tältä osin muuttunut, viitataan alkuperäisen asetuksen 246 ja 247 kappaleeseen, joissa pääteltiin, että Sinosuren ja/tai paikallisviranomaisten myöntämät etuudet tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille ovat erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. Koska ei myöskään ollut mitään näyttöä siitä, että tuki riippuisi objektiivisista arviointiperusteista tai edellytyksistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, etuus on erityistä myös tältä osin.

               (298)

               Toisin kuin Kiinan viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittivät päätelmien ilmoittamisen jälkeen, yritysten toimittamia tietoja maksetuista vakuutusmaksuista ei jätetty huomiotta. Niitä ei kuitenkaan lopulta käytetty 302 ja 303 kappaleessa kuvatuissa laskelmissa, koska komissio päätyi käyttämään käytettävissä olevia tietoja.

         f)   Päätelmät

               (299)

               Tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valitut kolme vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää saivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla etua Sinosuren tarjoamasta vientiluottovakuutuksesta.

               (300)

               Sinosuren aurinkosähkön tuotannonalalle tarjoamaa vientiluottovakuutusta on pidettävä tukena, koska vakuutusmaksut ovat alle markkinahintojen.

               (301)

               Kun otetaan huomioon taloudellisen tuen olemassaolo, vientiä harjoittaville tuottajille koituva etuus ja tuen erityisyys, tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana.

         g)   Tuen määrän laskeminen

               (302)

               Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Etuuden laskeminen vastaa tilannetta, jossa on kyse lainan vakuuksista. Perusasetuksen 6 artiklan c alakohdan mukaan tuensaajalle koituneeksi eduksi katsotaan Sinosuren tarjoamasta lyhytaikaisesta vakuutuksesta yrityksen maksaman vakuutusmaksun määrän ja vastaavasta vientiluottovakuutuksesta, jonka yritys voisi saada markkinoilta, maksettavan vakuutusmaksun määrän erotus.

               (303)

               Kuten 277–283 kappaleessa todetaan, komissio ei kyennyt tarkastamaan useita seikkoja vientiluottovakuutusturvasta, jonka Sinosure tarjosi otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille, suurimmille vientiä harjoittaville tuottajille tai asianomaiselle sektorille. Koska Kiinan viranomaiset ja Sinosure eivät toimineet yhteistyössä, komission oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja edunsaajille koituneen etuuden laskemiseksi. Tässä yhteydessä pidettiin asianmukaisena käyttää etuusprosentteja, jotka todettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Tässä tarkastelussa otokseen valittuihin yrityksiin, jotka sisältyivät otokseen alkuperäisessä tutkimuksessa, sovelletaan alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettua etuusprosenttia. Alkuperäisesssä tutkimuksessa otokseen kuulumattoman ryhmän etuusprosentti on alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten painotettu keskiarvo.

               (304)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Vientitakuut ja -vakuutukset

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,59

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,00

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,71

         3.4.2   Avustusohjelmat

   3.4.2.1   Tuet ”Famous Brands”-, ”Well-known Trademarks in China”- ja ”Export Brand Development Fund” -ohjelman ja vastaavien ohjelmien kehittämistä varten sekä keskushallinnon tasolla että sitä alemmalla tasolla

               (305)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia näistä ohjelmista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ei ole kuitenkaan mitään viitteitä siitä, että alkuperäiset tukiohjelmat olisi peruutettu.

         3.4.2.2   Golden Sun -demonstrointiohjelma
   a)   Johdanto

               (306)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että aurinkosähkösektorin tuottajat saivat tukia Golden Sun -demonstrointiohjelmasta.

         b)   Yhteistyöstä kieltäytyminen

               (307)

               Komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tiettyjä asiakirjoja, joista useimmat liittyivät Golden Sun -ohjelman budjettitavoitteisiin. Kyselyvastauksessaan Kiinan viranomaiset väittivät, etteivät ne pysty yksilöimään pyydettyjä asiakirjoja komission esittämissä kysymyksissä olevien puutteellisten tietojen vuoksi. Kun komissio esitti saman kysymyksen (joka sisälsi samat tiedot kuin kyselylomakkeessa eli pyydettyjen asiakirjojen nimet) tarkastuskäynnillä, Kiinan viranomaiset kuitenkin väittivät, että nämä asiakirjat ovat luottamuksellisia ja että viranomaisten on tarkistettava, voidaanko nämä asiakirjat luovuttaa komissiolle. Komissio ei ymmärrä, miksi puuttuvia asiakirjoja olisi pidettävä luottamuksellisina eikä niitä voitaisi toimittaa tukien vastaisen tutkimuksen yhteydessä, jossa tutkivaa viranomaista sitovat tiukat salassapitosäännöt. Kiinan viranomaiset eivät palanneet asiaan useista tarkastuskäynnin aikana esitetyistä muistutuksista huolimatta, eikä asiakirjoja koskaan toimitettu komissiolle, kuten ei alkuperäisessä tutkimuksessakaan.

               (308)

               Kiinan viranomaiset totesivat lisäksi kyselyvastauksessaan, että yksikään otokseen valittu vientiä harjoittava tuottaja ei ollut saanut etua tästä ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska ohjelma ei ole suunnattu tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille. Tämä on kuitenkin ristiriidassa otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen kanssa. Kiinan viranomaiset mukauttivat kyselyvastaustaan tarkastuskäynnin aikana ja myönsivät maksujen mahdollisuuden, vaikka ohjelma oli väitetysti lakkautettu ja muutettu syöttötariffiohjelmaksi. Kiinan viranomaiset toimittivat väitteensä tueksi valtioneuvoston lausunnon vuodelta 2013. Komissio huomauttaa, että Kiinan viranomaiset eivät ilmoittaneet kyselyvastauksessaan ohjelman muuttamisesta eivätkä toimittaneet tästä mitään näyttöä. Komissio huomauttaa myös, että tarkastuskäynnin aikana toimitettu asiakirja ei käsittele tätä ohjelmaa tai sen väitettyä korvaamista toisella ohjelmalla.

               (309)

               Koska Kiinan viranomaiset kieltäytyivät yhteistyöstä, komissio ei pystynyt tarkastamaan kaikkia seikkoja Golden Sun -ohjelmasta ja etenkään eduista, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ja koko aurinkosähkön tuotannonala tosiasiallisesti saivat. Kiinan viranomaiset eivät myöskään toimittaneet kaikkia pyydettyjä asiaan liittyviä asiakirjoja, etenkään Golden Sun -maksuja koskevia budjettiasiakirjoja, jotka kauppaministeriö oli antanut.

               (310)

               Komissio huomauttaa vielä, että Kiinan viranomaisilta oli pyydetty tietoja tuottajien saamista etuuksista, mutta vaikka Kiinan viranomaisilla oli nämä tiedot, ne vain vastasivat, että etuuksia ei saatu.

         c)   Oikeusperusta

               (311)

               Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, keskeisen oikeusperustan muodostavat seuraavat: 16 päivänä heinäkuuta 2009 annettu ilmoitus Golden Sun -demonstrointiohjelman täytäntöönpanosta ja liitteenä oleva Golden Sun -demonstrointiohjelman rahaston hallinnoinnin rahoitusapua koskevat väliaikaiset toimenpiteet (asiakirja CaiJian nro 397 [2009]), jonka ovat antaneet valtiovarainministeriö, tiedeministeriö ja kansallinen energialautakunta; yleiskirje Golden Sun -demonstrointiohjelman menestyksekästä täytäntöönpanoa varten (asiakirja nro 718 [2009]); yleiskirje Golden Sun -demonstrointiohjelman menestyksekästä toteutusta varten vuonna 2010 (asiakirja nro 622 [2010]); valtiovarainministeriön yleiskirje Golden Sun -demonstrointiohjelmien rakennuskustannusten rahoitustuen budjettikohtia koskevista ohjeista vuonna 2010 (asiakirja nro 965 [2010], 2.12.2010); Hebein varainhoito-osaston yleiskirje Golden Sun demonstrointiohjelmille vuonna 2011 osoitetun verotuen budjettitavoitteiden jakautumisesta (JCJ-asiakirja nro 336, 1.9.2011); Hengshuin kunnan rahoitusviraston yleiskirje Golden Sun demonstrointiohjelmille vuonna 2011 osoitetun verotuen budjettitavoitteiden jakautumisesta (HCJ-asiakirja nro 135, 8.11.2011).

         d)   Tutkimuksen havainnot

               (312)

               Kiinan viranomaiset toistivat, kuten alkuperäisessä tutkimuksessakin, että tätä avustusohjelmaa ei ole suunnattu tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille vaan aurinkosähkön tuotantoon liittyville hankkeille. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että pyynnön esittäjä ei ollut toimittanut näyttöä, joka osoittaisi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille olisi koitunut mitään etua tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (313)

               Tässä tutkimuksessa mikään asiakirja-aineistossa ei voi muuttaa alkuperäisen asetuksen 271–282 kappaleessa komission esittämiä päätelmiä, joiden mukaan ohjelmasta myönnetyt avustukset liittyvät suoraan tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen, koska avustuskelpoisiin ”jaeltuihin aurinkosähköjärjestelmiin” kuuluu nimenomaisesti moduulien ja kennojen toimittaminen hankkeiden merkittävänä osana, minkä vuoksi valtion myöntämän etuuden ja tarkasteltavana olevan tuotteen välillä on suora ja erottamaton yhteys.

               (314)

               Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, Golden Sun -ohjelmasta annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea Kiinan viranomaisten varojen siirron muodossa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille.

               (315)

               Komissio määritti myös, että tämä tukijärjestelmä on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

         e)   Päätelmät

               (316)

               Golden Sun -ohjelma on edelleen avustuksen muodossa maksettava erityistuki. Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut viejät saivat etua tästä tuesta.

         f)   Tuen määrän laskeminen

               (317)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Golden Sun -demonstrointiohjelma

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,20

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,16

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,01

               (318)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Golden Sun -demonstrointiohjelman osalta esittämissään huomautuksissa Kiinan viranomaiset toistivat jo esiin ottamiaan seikkoja. Koska näitä seikkoja käsitellään jo edellä, lisähuomautuksia ei ole tarpeen esittää. Kiinan viranomaiset väittivät lisäksi, että komissio ei ollut vahvistanut erityisyyttä tämän järjestelmän osalta.

               (319)

               Koska Golden Sun -ohjelmasta myönnetään avustuksia vain kiinalaisille tuottajille uusiutuvan energian sektorilla, tästä seuraa, että avustusten erityisyys on selvästi vahvistettu WTO:n vaatimusten mukaisesti.

               (320)

               Kiinan viranomaiset väittivät vielä, että ne olivat toimittaneet näyttöä järjestelmän lakkauttamisesta. Koska nämä avustukset oli kirjattu otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tuloennakkotilille, niistä kuitenkin koituu etua vielä monina tulevina vuosina. Tämä tarkoittaa sitä, että tukien kannalta on harhaanjohtavaa väittää, että järjestelmä olisi lakkautettu. Käytännössä ohjelmaan ei hyväksytä uusia edunsaajia, mutta jo sisällytettyjen aurinkosähkölaitosten pitkän iän vuoksi etuutta koituu edelleen. Sen vuoksi myös nämä väitteet hylättiin.

         3.4.2.3   Muut avustukset
   a)   Johdanto

               (321)

               Pyynnössään pyynnön esittäjä toimitti näyttöä, jonka mukaan kannustettavat tuotannonalat Kiinassa saattavat saada erilaisia kertaluonteisia tai toistuvia avustuksia eri viranomaistasoilta eli paikallis-, alue- ja keskushallinnon tasolta.

               (322)

               Tässä tutkimuksessa todettiinkin, että otokseen valitut kolme yritystä saivat merkittäviä kertaluonteisia tai toistuvia avustuksia eri viranomaistasoilta, minkä tuloksena niille koitui etuutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Otokseen valitut yritykset olivat ilmoittaneet joistakin näistä kyselyvastauksissaan, mutta tarkastuskäynnin aikana todettiin useita muita. Mitään niistä ei ilmoitettu Kiinan viranomaisten kyselyvastauksessa, vaikka tällaisista pyydettiin ilmoittamaan.

         b)   Oikeusperusta

               (323)

               Avustuksia antoivat yrityksille keskus-, provinssi-, kaupunki-, maakunta- tai aluetason viranomaiset, ja vaikuttaa siltä, että kaikki avustukset on erityisesti suunnattu otokseen valituille yrityksille tai ne ovat erityisiä sijainnin tai tuotannonalan tyypin perusteella. Tarkkaa lainsäädäntöä, jonka perusteella nämä etuudet myönnettiin – jos niille edes oli mitään oikeusperustaa – ei ilmoitettu, vaikkakin komissiolle toimitettiin joissakin tapauksissa kopio jonkin viranomaisen antamasta asiakirjasta, joka oli avustuksen liitteenä, jäljempänä ’ilmoitus’.

         c)   Tutkimuksen havainnot

               (324)

               Kun otetaan huomioon pyyntöön sisältyneiden ja/tai otokseen valittujen yritysten kirjanpidosta löytyneiden avustusten suuri määrä, tässä asetuksessa esitetään vain tiivistelmä keskeisistä havainnoista. Otokseen valitut kolme yritystä toimittivat alun perin näyttöä lukuisten avustusten olemassaolosta ja siitä, että Kiinan viranomaiset eri tasoilla olivat myöntäneet niitä. Useista muista avustuksista ei saatu tietoa otokseen valituilta yrityksiltä vaan ne yksilöitiin tarkastuskäynnillä.

               (325)

               Yksi otokseen valituista yrityksistä sai yli 130 tällaista avustusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Useat niistä olivat myöntäneet kaupunki-, alue- tai provinssitason viranomaiset. Suurin avustus oli yli 7 miljoonaa CNY ja se myönnettiin Trinity-järjestelmästä, joka on kunnallinen rahasto teollisuusyritysten uudistamisen ja päivittämisen edistämiseksi. Muita avustuksia myönnettiin esimerkiksi patenttirahastojen, tiede- ja teknologiarahastojen ja -palkintojen, liiketoiminnan kehittämisrahastojen, teollisuusyritysten päivittämiseen ja uudistamiseen tarkoitettujen rahastojen, perusinfrastruktuuriin tarkoitettujen avustusten, aluetasolla tarjottujen tukirahastojen, uuden ja puhtaan energian kehittämiseen tarkoitettujen rahastojen ja maaverojen alennusten muodossa. Lisäksi yritys sai aluetason viranomaisten myöntämiä avustuksia myös vientiluottovakuutukseen.

               (326)

               Myös toinen otokseen valittu yritys sai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla viranomaisilta merkittäviä avustuksia, joista jotkin liittyivät siihen kehittämisalueeseen, jolla yritys sijaitsi (yli 13 miljoonaa CNY). Muut avustukset liittyivät tiede- ja teknologiamenoihin sekä uusiutuvan energian ja/tai uusiutuvaan energiaan liittyvän teollisuuden ja tietojen kehittämiseen (esim. ”3 Famous” -avustukset). Myös maankäyttöoikeuksien hankkimiseen liittyviä avustuksia todettiin tarkastuskäynnillä.

               (327)

               Yksi otokseen valittu yritys sai ryhmänä erilaisia avustuksia, joiden arvo oli yhteensä yli 29 miljoonaa CNY. Se sai esimerkiksi avustuksia uuden energian kehittämiseen tai avainteknologian uudistamishankkeisiin taikka avustuksia, jotka liittyivät siihen kehittämisalueeseen, jolla yritys sijaitsi.

         d)   Päätelmät

               (328)

               Otokseen valittujen yritysten saamista avustuksista kerätyn näytön perusteella ja muiden tietojen puuttuessa komissio katsoo, että nämä avustukset ovat perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea, ja koska varoja siirrettiin Kiinan viranomaisilta avustusten muodossa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille, kyseessä on etuus.

               (329)

               Avustukset ovat myös erityisiä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, koska niiden myöntäminen on rajoitettu tietyille yrityksille tai tiettyihin hankkeisiin tietyillä alueilla ja/tai aurinkosähkön tuotannonalalla. Avustukset eivät täytä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan ei-erityisyyttä koskevia vaatimuksia, koska yritysten avustuskelpoisuusedellytykset ja varsinaiset kriteerit, joiden perustella yritykset valitaan, eivät ole avoimia, objektiivisia eikä niitä sovelleta automaattisesti. Ei ole myöskään mitään näyttöä siitä, että avustukset kuuluisivat johonkin laajempaan tukiohjelmaan.

               (330)

               Yritykset antoivat kaikissa tapauksissa tietoa avustuksen määrästä ja avustuksen myöntäjästä. Asianomaiset yritykset myös useimmiten kirjasivat tämän tulon kohtaan ”tukitulot” kirjanpitoonsa, jonka tarkastivat riippumattomat tilintarkastajat. Tätä on pidetty positiivisena näyttönä tuesta, josta koitui tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava etuus.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (331)

               Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään näistä avustuksista saatua etuutta koskevat laskelmat; etuutena pidetään summaa, joka saatiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai joka varattiin tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle, kun asianomainen yritys teki summaa koskevan poiston.

                           Muut avustukset

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,54

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,86

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,26

               (332)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja esittivät huomautuksia ”muista avustuksista”. Niiden mukaan komissio ei esittänyt riittävän tarkkoja tietoja, jotta olisi voitu perustella tukitoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien järjestelmien esiintyminen.

               (333)

               On kuitenkin tuotava esiin, että komissiolle toimitettiin hyvin vähän tietoja näistä järjestelmistä kyselyvastauksissa. Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat eivät myöskään kiistä komission laskemia summia, jotka on ilmoitettu asianomaisille osapuolille. Ne eivät myöskään kiistä sitä, että avustukset saatiin Kiinan viranomaisilta.

               (334)

               Ottaen huomioon Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytymisen komissio katsoi, että oli järkevää yrittää määrittää tällaisten avustusten esiintyminen tarkastuskäynnin aikana. Tarkastuksessa saadut tiedot avustusten määrästä ja kokonaisarvosta erosivat merkittävästi niistä, jotka Kiinan viranomaiset ilmoittivat kyselyvastauksessaan. Komissio päätti, että tarkastuskäynnillä saadut tiedot ovat kohtuullinen indikaattori tuen tasosta. Komissio ei ole samaa mieltä siitä, ettei lähestymistavalla voitaisi perustella tukitoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien järjestelmien esiintymistä. Koska kyseisillä avustuksilla on yhteisiä ominaisuuksia, viranomaistaho myöntää ne eivätkä ne ole osa tukijärjestelmää vaan yksittäisiä avustuksia, komissio voi arvioida ne yhdessä, kuten 324–327 kappaleessa kuvataan. Näin ollen hylätään väite, jonka mukaan komissio ei perustellut tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien järjestelmien olemassaoloa tai esittänyt positiivista näyttöä niistä.

         3.4.3   Välittömiä veroja koskevat vapautus- ja helpotusohjelmat

   3.4.3.1   Kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelma vientiin suuntautuneille ulkomaisrahoitteisille yrityksille, jäljempänä ’FIE-yritykset’

               (335)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.3.2   Kahden vapaan ja kolmen puolittain vapaan vuoden ohjelma uuden ja huipputeknologian yrityksille

               (336)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.3.3   Tutkimus- ja kehitysmenojen (T&K) verovähennykset
   a)   Johdanto

               (337)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että tutkimus- ja kehitysmenojen (T&K) verovähennykset FIE-yrityksille antoivat FIE-yrityksille oikeuden T&K-toimien etuuskohtelun mukaiseen verotukseen niin, että verovähennys on 150 prosenttia, kun T&K-menoissa saavutetaan tietty raja. Lisäksi todettiin, että tämä FIE-yritysten etuuskohteluun perustuva T&K-menojen verovähennysohjelma on korvattu vuonna 2008 erityisohjelmalla, josta käytetään nimitystä ”T&K-menojen verovähennysohjelma” (nimestä on siis poistettu FIE-yritykset).

               (338)

               Kiinan viranomaiset kiistivät sen, että T&K-menojen verovähennysohjelma FIE-yrityksille olisi korvattu vuonna 2008 toisella ohjelmalla, koska näillä kahdella ohjelmalla on eri tukikelpoisuuskriteerit. Kiinan viranomaiset väittivät myös, että T&K-menojen verovähennysohjelma ei ole erityinen eikä siis tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava.

         b)   Oikeusperusta

               (339)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin alustavasti, että korvaavan ohjelman (T&K-menojen verovähennysohjelma) oikeusperustana ovat yritystuloverolain 30(1) §, yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen 93 ja 95 §, uuden ja huipputeknologian alan yritysten määrittämistä koskevat hallinnolliset toimenpiteet (Guo Ke Fa Huo [2008] nro 172) sekä valtion verohallinnon ilmoitus uuden ja huipputeknologian alan yritysten yritystuloveron maksuun liittyvistä seikoista (Guo Shui Han [2008] nro 985). Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset totesivat, että nämä oikeusperustat eivät liity asiaan, lukuun ottamatta yritystuloverolain 30(1) §:ää ja yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen 95 §:ää.

               (340)

               Tässä tutkimuksessa katsottiin, että myös seuraavat asiakirjat muodostavat osan oikeusperustaa: yritysten T&K-menojen verovähennyksiä koskevat hallinnolliset toimenpiteet (Guo Shui Fa [2008] nro 116) sekä valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon yhteinen yleiskirje T&K-menojen supervähennykseen liittyvästä politiikasta (2013/70). Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että yritysten T&K-menojen verovähennyksiä koskevien hallinnollisten toimenpiteiden (Guo Shui Fa [2008] nro 116) voimassaolo oli päättynyt 1 päivänä tammikuuta 2016 eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen.

               (341)

               Kyseisen 95 §:n mukaan 30 §:n 1 momentissa mainittu T&K-menojen 50 prosentin lisävähennys myönnetään tällaisista menoista uuden ja huipputeknologian alan tuotteiden osalta, jotta niihin voidaan soveltaa kuoletusta, joka on 150 prosenttia aineettomien hyödykkeiden kustannuksista.

         c)   Tutkimuksen havainnot

               (342)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että asiaan liittyvät säännökset osoittavat, että järjestelmästä myönnetään etuutta, joka on rajoitettu tiettyihin yrityksiin yritysten T&K-menojen verovähennyksiä koskevien hallinnollisten toimenpiteiden (Guo Shui Fa [2008] nro 116) 4 §:n nojalla, jonka mukaan tukikelpoisia yrityksiä ovat ne, jotka harjoittavat tutkimus- ja kehittämistoimintaa, joka on lueteltu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission, tiede- ja teknologiaministeriön, kauppaministeriön ja teollis- ja tekijänoikeuksien kansallisen viraston antamissa huipputeknologian alan teollisen kehittämisen prioriteettialoja koskevissa suuntaviivoissa (Guidance on the ”Priority Areas for High-Tech Industrialization Priority Development” [2007] nro 6). Yksi tässä asiakirjassa luetelluista prioriteettialoista on aurinkoenergia (47).

               (343)

               Näiden yritysten T&K-menojen on täytynyt syntyä uuden teknologian, uusien tuotteiden ja uusien taitojen kehittämisestä. Tukikelpoiset yritykset voivat vähentää ylimääräiset 50 prosenttia T&K-menoistaan tuloverotuksessaan. Tukikelpoisilla yrityksillä on oikeus tehdä myös aineettomista T&K-hyödykkeistä syntyneistä tosiasiallisista kustannuksistaan 150 prosentin vähennys.

               (344)

               Järjestelmästä etua saavien yritysten on täytettävä veroilmoitus ja sen liitteet. Etuuden täsmällinen määrä sisältyy veroilmoitukseen.

               (345)

               Otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa – Chint, Jinko ja Trina – saivat etuuksia järjestelmästä.

               (346)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset ja yksi vientiä harjoittava tuottaja kiistivät järjestelmän erityisyyden sillä perusteella, että kaikilla yrityksillä Kiinassa on oikeus 150 prosentin lisävähennykseen. Kiinan viranomaiset lisäsivät, että Kanadan viranomaiset eivät havainneet erityisyyttä järjestelmän osalta Kiinasta peräisin olevien seinämoduulien tapauksessa ja lainasivat WTO:n paneelin päätöstä asiassa ”US–Aircraft”. Kiinan viranomaiset korostivat, että kyseisessä asiassa paneelin mukaan T&K-rahoituksen rajaaminen ”korkeariskiseen, suurituottoiseen, uuteen ja mahdollistavaan teknologiaan” ei muodosta riittävän suppeaa yritysten tai tuotannonalojen ryhmää SCM-sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Kiinan viranomaisten mukaan komissio oli todennut virheellisesti, että ohjelman tukikelpoisuuskriteerit perustuvat siihen, että yritys on uuden ja huipputeknologian alan yritys, ja että unionin yleinen tuomioistuin katsoi joka tapauksessa asiassa T-586/14 (Xinyi PV products v. komissio), että jos yritys luokitellaan uuden ja huipputeknologian alan yritykseksi, se täyttää objektiivisen edellytyksen veroetuuden myöntämiseksi.

               (347)

               Edellä esitetyt väitteet hylättiin. Se, että muut yritykset voivat saada vastaavia tukia toisen oikeusperustan nojalla, ei tarkoita sitä, että järjestelmä ei olisi oikeudellisesti erityinen ja koskisi vain rajattua yritysten ryhmää. Vaikka myönnettäisiinkin, että periaatteessa kaikki yritykset voisivat saada 150 prosentin lisävähennyksen, tässä tapauksessa otokseen valitut yritykset saivat etua vähennyksestä siksi, että ne pystyivät rastittamaan veroilmoituksessaan tietyn ruudun, joka liittyi niiden sertifiointiin uuden ja huipputeknologian alan yritykseksi, mikä on paljon keveämpi menettely kuin vaihtoehtoinen menettely. Mitä tulee tuomioon asiassa T-586/14 (Xinyi PV products v. komissio), se koskee markkinatalouskohtelua eikä tuen erityisyyttä. Mikään osapuoli ei toimittanut kopiota päätöksestä, jonka mukaan Kanadan viranomaiset eivät todenneet erityisyyttä tämän järjestelmän osalta.

         d)   Päätelmät

               (348)

               Järjestelmässä on kyse perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisesta tuesta valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua sitä saaneille yrityksille.

               (349)

               Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä rajoitetaan järjestelmän soveltaminen vain tiettyihin yrityksiin, joille aiheutuu tiettyjä T&K-menoja.

               (350)

               Näin ollen ja kuten vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa, tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (351)

               Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään normaalin veroprosentin mukaisesti maksettavan kokonaisveron määrää sen jälkeen, kun siitä on vähennetty määrä, joka maksettiin hyväksyttyjen hankkeiden todellisiin T&K-menoihin sovelletun ylimääräisen 50 prosentin alennuksen mukaan. Tasoitustoimenpiteiden alaiset määrät perustuvat yritysten vuoden 2015 veroilmoituksessa olleisiin lukuihin. Yksi vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tämän sijaan olisi pitänyt käyttää tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson verotietoja. Tämä väite hylättiin. Ottaen huomioon alkuperäisen asetuksen 459 kappaleen komissio vahvistaa, että on tärkeää, että etuuden laskeminen perustuu tietyn verovuoden lopullisiin auditoituihin veroilmoituksiin. Komissio toteaa vielä, että vuoden 2015 veroilmoituksen lopullinen tekeminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tekee ilmoituksessa esitetyistä etuuksista lopullisia, mikä edelleen vahvistaa tämän lähestymistavan oikeellisuutta. Komissio ei voi perustaa laskelmiaan neljännesvuosittaisiin veroilmoituksiin, koska näissä ilmoituksissa näkyy alustava tilanne ilmoituksen tekohetkellä eikä siinä määritelmällisesti oteta huomioon verovuoden lopullista konsolidoitua tilannetta. Näiden ilmoitusten tarkoituksena on varmistaa maksuvalmius valtiolle siinä tapauksessa, että veroja on maksettava, mutta niistä käy ilmi vain osittainen tilanne ilmoituksen tekohetkellä. Lisäksi vuoden 2015 veroilmoitus kattaa kolmen neljännestä tarkastelua koskevasta tutkimusajanjaksosta, minkä vuoksi se on merkityksellisin käytettävissä oleva vuotuinen veroilmoitus.

               (352)

               Tuen määrä (osoittaja) on jaettu perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

               (353)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Tutkimus- ja kehitysmenojen (T&K) verovähennykset

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,47

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,74

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,15

         3.4.3.4   Verovähennykset uuden tai huipputeknologian alan yrityksille, jotka osallistuvat nimettyihin hankkeisiin
   a)   Johdanto

               (354)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että ohjelmassa sovelletaan 15 prosentin alennettua tuloveroa normaalin 25 prosentin sijaan yrityksiin, jotka on tunnustettu uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi. Tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole havaittu mitään muutoksia tähän.

         b)   Oikeusperusta

               (355)

               Ohjelman oikeusperustana ovat yritystuloverolain 28(2) § yhdessä uuden ja huipputeknologian alan yritysten määrittämistä koskevien hallinnollisten toimenpiteiden kanssa (Guo Ke Fa Huo [2008] nro 172) sekä yritystuloverolain täytäntöönpanosääntöjen 93 § ja valtion verohallinnon ilmoitus uuden ja huipputeknologian alan yritysten yritystuloveron maksuun liittyvistä seikoista (Guo Shui Han [2008] nro 985), tiede- ja teknologiaministeriön, valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus huipputeknologiayritysten tunnustamisen hallintoon liittyvistä suuntaviivoista (Guo Ke Fa Huo [2008] nro 362), valtion verohallinnon ilmoitus huipputeknologiayritysten yritystuloveron etuuskohtelun täytäntöönpanoon liittyvistä seikoista (Guo Shui Han [2009] nro 203), valtion verohallinnon ilmoitus huipputeknologiayritysten yritystuloveron ennakkomaksusta tukikelpoisuuden tarkastelukaudella ([2011] nro 4) ja valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus huipputeknologiayritysten ulkomaantuloihin sovellettavaa veroastetta ja -hyvityksiä koskevista seikoista ([2011] nro 47).

         c)   Tutkimuksen havainnot

               (356)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että järjestelmää sovelletaan tunnustettuihin uuden ja huipputeknologian alan yrityksiin, jotka tarvitsevat tukea valtiolta. Yrityksillä on oltava keskeistä riippumatonta henkistä omaisuutta, ja niiden on täytettävä joukko vaatimuksia: i) nidien tuotteet kuuluvat keskeistä valtion tukea saavien huipputeknologian alan tuotteiden piiriin; ii) T&K-menot yhteensä muodostavat tietyn osuuden kokonaismyyntitulosta; iii) uuden ja huipputeknologian tuotteista saatavat tulot muodostavat tietyn osuuden kokonaismyyntitulosta; iv) T&K-toimintaan osallistuva henkilöstö muodostaa tietyn osuuden koko henkilöstöstä; v) muut uuden ja huipputeknologian alan yrityksiä koskevissa vuoden 2008 hallinnollisissa toimenpiteissä asetetut vaatimukset täyttyvät.

               (357)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kiistivät järjestelmän erityisyyden seuraavilla perusteilla: 1) edeltävässä kappaleessa esitetyt kriteerit ovat objektiivisia, kun otetaan huomioon yleisen tuomioistuimen asiassa T-586/14 (Xinyi PV products v. komissio) esittämät seikat, 2) kaikkiin kriteerit täyttäviin yrityksiin sovelletaan automaattisesti 15 prosentin veroastetta ja 3) komission päätelmät ovat epäjohdonmukaiset päätöksessä ”US–Aircraft” esitettyjen seikkojen kanssa, jotka tuodaan esiin 346 kappaleessa. Nämä väitteet hylätään sillä perusteella, että järjestelmä on oikeudellisesti erityinen, koska vain rajattu yritysten ryhmä voi saada kyseistä etuutta (ks. 355 kappale). Lisäksi tuomio asiassa T-586/14 (Xinyi PV products v. komissio) koskee markkinatalouskohtelua eikä tuen erityisyyttä.

               (358)

               Järjestelmästä etua saavien yritysten on täytettävä veroilmoitus ja sen liitteet. Etuuden täsmällinen määrä sisältyy veroilmoitukseen.

               (359)

               Tässä tutkimuksessa ei havaittu muutoksia 356 ja 357 kappaleessa tiivistettyihin havaintoihin nähden.

               (360)

               Otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa – Chint, Jinko ja Trina – saivat etuuksia järjestelmästä.

         d)   Päätelmät

               (361)

               Järjestelmää olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena eli valtion menettämänä tulona, josta on koitunut etua sitä saaneille yrityksille. Vastaanottajan saama etu on sama kuin tämän ohjelman kautta saatu verosäästö perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (362)

               Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska se on rajoitettu yrityksiin, jotka on sertifioitu uuden ja huipputeknologian alan yrityksiksi ja jotka täyttävät kaikki vuoden 2008 hallinnollisten toimenpiteiden vaatimukset. Lisäksi lainsäädännössä ei ole vahvistettu eikä myöntämisviranomainen ole vahvistanut objektiivisia arviointiperusteita järjestelmästä myönnettävän tuen saamiselle eikä tukikelpoisuus ole automaattista perusasetuksen 4 kohdan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (363)

               Näin ollen ja kuten vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa, tukea olisi pidettävä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (364)

               Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään normaalin veroprosentin mukaisesti maksettavan kokonaisveron määrää sen jälkeen, kun siitä on vähennetty määrä, joka maksettiin etuuskohteluun perustuvan alennetun veroprosentin mukaisesti. Tasoitustoimenpiteiden alaiset määrät perustuvat yritysten vuoden 2015 veroilmoituksessa olleisiin lukuihin.

               (365)

               Jinko väitti, että laskiessaan yritystuloverojärjestelmien mukaista etuutta komission olisi pitänyt vähentää muista tukijärjestelmistä saadut väitetyt etuudet, jotta joitakin etuuksia ei lasketa mukaan kahteen kertaan, mutta tämä väite hylätään. Ei ole tutkivan viranomaisen tehtävänä tehdä tällaista keinotekoista laskentaa.

               (366)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Verovähennykset uuden tai huipputeknologian alan yrityksille, jotka osallistuvat nimettyihin hankkeisiin

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,02

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,75

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,71

         3.4.3.5   Tuloveroja koskevat helpotukset FIE-yrityksille Kiinassa valmistettujen laitteiden ostosta

               (367)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.3.6   Tuloveron vapautus tietyistä osingoista, bonuksista ja muista pääomainvestoinneista vapautukseen oikeutettujen kotimaisten yritysten välillä

               (368)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.3.7   Maan länsiosassa sijaitseviin yrityksiin kohdistuva etuuskohteluun perustuva tuloverotus

               (369)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.3.8   Kaupungin kunnossapito- ja rakentamisverot sekä koulutuslisät ulkomaisrahoitteisille yrityksille (FIE-yrityksille)

               (370)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.3.9   Veroetuudet pienellä voitolla toimiville yrityksille

               (371)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.4   Välillisiä veroja ja tuontitariffeja koskevat ohjelmat

   3.4.4.1   Vapautukset alv:sta ja tuontitariffeista maahantuotujen laitteiden ja teknologian käyttöä varten
   a)   Johdanto

               (372)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että ohjelmasta myönnetään vapautus alv:sta ja tuontitariffeista ulkomaisrahoitteisten yritysten, jäljempänä ’FIE-yritykset’, ja kotimaisten yritysten hyväksi näiden tuotannossaan käyttämän käyttöomaisuuden tuonnissa. Jotta vapautus myönnettäisiin, laitteet eivät saa olla tukikelvottomien laitteiden luettelossa ja vapautusta hakevan yrityksen on hankittava Kiinan viranomaisten tai kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission myöntämä valtion kannustamia hankkeita koskeva todistus asiaan sovellettavan investointeja, veroja ja tulleja koskevan lainsäädännön mukaisesti. Tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole havaittu mitään muutoksia tähän.

         b)   Oikeusperusta

               (373)

               Tämän ohjelman oikeusperustan muodostavat valtioneuvoston yleiskirje tuotujen laitteiden veropolitiikan mukauttamisesta [Guo Fa nro 37/1997], valtiovarainministeriön, tullihallinnon ja valtion verohallinnon ilmoitus tiettyjen tuontitullin etuuskohteluiden mukauttamisesta, valtiovarainministeriön, tullihallinnon ja valtion verohallinnon ilmoitus nro 43 [2008], kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission NDRC:n ilmoitus ([2006] nro 316) seikoista, jotka koskevat valtion kannustamiin kotimaisiin tai ulkomaisrahoitteisiin hankkeisiin liittyvän vahvistuskirjeen käsittelyä, sekä luettelo tuontitavaroista, joita ulkomaisrahoitteiset tai kotimaiset yritykset eivät voi tuoda tullivapaasti [2008].

         c)   Tutkimuksen havainnot

               (374)

               Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin ja tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, laitteet, jotka tuodaan maahan kotimaisen tai ulkomaisen investointihankkeen kehittämiseksi tällaisten hankkeiden edistämistä koskevan politiikan mukaisesti, voidaan vapauttaa alv:n ja/tai tuontitullin maksamisesta, ellei laite sisälly luetteloon tuotteista, joille ei voida myöntää tullivapautusta. Saadakseen etua järjestelmästä yrityksen on saatava hankkeesta vastaavalta paikallisviranomaiselta vahvistuskirje, joka on toimitettava paikallisille tulliviranomaisille.

               (375)

               Kiinan viranomaiset väittivät, että 1 päivästä tammikuuta 2009 lähtien tuotteet voidaan vapauttaa vain tuontitullista ja omaan käyttöön tuoduista laitteista peritään alv.

               (376)

               Kiinan viranomaisten väitteiden vastaisesti kuitenkin havaittiin, että otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa olivat saaneet vapautuksia sekä alv:stä että tuontitullista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näihin sisältyi laitteita, joiden osalta etuus jaksotettiin laitteen käyttöiän ajalta ja osoitettiin osittain tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle. Komissio ei saanut mitään näyttöä siitä, että järjestelmä oli toiminnassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mutta se vahvisti asiakirja-aineistossa olevan näytön perusteella, että otokseen valitut tuottajat saivat edelleen etua tästä järjestelmästä.

         d)   Päätelmät

               (377)

               Tästä ohjelmasta annettavia etuuksia pidetään 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisena tukena Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa, koska ulkomaisrahoitteiset yritykset ja muut tukikelpoiset kotimaiset yritykset vapautetaan alv:n ja/tai tullien maksamisesta, jotka niiden muutoin olisi maksettava. Siitä siis koituu vastaanottaville yrityksille etua perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan merkityksessä.

               (378)

               Ohjelma on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajoitetaan ohjelmaan pääsy yrityksiin, jotka investoivat laissa tyhjentävästi määriteltyihin erityisiin liiketoimintaluokkiin ja kuuluvat joko kannustettavaan luokkaan tai rajoitettuun B-luokkaan (luettelo ulkomaisia investointeja ja teknologian siirtoa koskevista ohjeista yrityksille) tai jotka ovat sellaisia keskeisiä tuotannonaloja, tuotteita ja tekniikoita, joiden kehittämistä valtio kannustaa, koskevan luettelon mukaisia. Ohjelman tukikelpoisuuden määrittämiseksi ei lisäksi ole objektiivisia arviointiperusteita eikä ole pitävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tukikelpoisuus on automaattista perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti.

               (379)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kehottivat komissiota kirjaamaan tuotannonalat ja sektorit, jotka edellä mainitut luokat kattavat, ja väittivät, että niiden kattamien tuotannonalojen laajuus tarkoittaa sitä, että ohjelmasta voivat saada tukea yritykset kaikilta talouden sektoreilta. Komissio kuitenkin huomauttaa, että Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet näyttöä siitä, että näiden luokkien kattamat tuotannonalat ja sektorit eivät kuulu kannustettavaan tai rajoitettuun luokkaan. Komissio katsoo, että tukikelpoiset yritykset ovat riittävän rajoitettu ryhmä tässä tapauksessa. Otokseen valittujen yritysten toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa ei käynyt ilmi, että ohjelmasta olisivat voineet saada tukea yritykset kaikilta talouden sektoreilta.

               (380)

               Yhden vientiä harjoittavan tuottajan mukaan etuuden saamiseksi tuotteiden, jotka tuotetaan käyttäen maahantuotuja laitteita, on sisällyttävä 386 kappaleessa tarkoitettuun luetteloon (Guiding Catalogue on Foreign Investment in Industry).

               (381)

               Alun perin Kiinan viranomaiset väittivät, että vain Trina oli saanut etua tästä järjestelmästä. Otokseen valituilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella kuitenkin havaittiin, että kaikki kolme saivat etua tästä järjestelmästä. Kiinan viranomaiset selittivät ymmärtäneensä, että vain tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana tuodut laitteet oli ilmoitettava. Komissio huomauttaa, että etuutta koituu myös tuotujen laitteiden jaksotuksesta, josta osa oli osoitettu tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (382)

               Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään laitteiden tuonnin yhteydessä vapautettujen alv:n ja tullin määrää. Jotta voidaan varmistaa, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava määrä kattoi vain tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, saatu etuus jaksotettiin laitteen käyttöiän perusteella yrityksen tavanomaisten kirjanpitomenettelyjen mukaisesti.

               (383)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Vapautukset alv:sta ja tuontitariffeista maahantuotujen laitteiden käyttöä varten

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,11

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,02

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,18

         3.4.4.2   Alv-hyvitykset Kiinassa valmistettuja laitteita ostaville FIE-yrityksille
   a)   Johdanto

               (384)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, että ohjelmassa annetaan vapautus arvonlisäverosta FIE-yrityksille, jotka ostavat kotimaassa tuotettuja laitteita. Jotta laitteelle voidaan myöntää vapautus, se ei saa kuulua luetteloon laitteista, jotka eivät ole vapautuskelpoisia, eikä sen arvo saa ylittää tiettyä rajaa. Tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole havaittu mitään muutoksia tähän.

         b)   Oikeusperusta

               (385)

               Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, oikeusperustana ovat kansallisen verohallinnon julkaisemat FIE-yritysten ostamien kotimaassa valmistettujen laitteiden veronpalautusten hallintoa koskevat väliaikaiset toimenpiteet, Kiinassa valmistettujen laitteiden ostoista ulkomaisrahoitteisiin hankkeisiin myönnettävien veronalennusten hallintoa koskevat kokeilutoimenpiteet sekä valtiovarainministeriön ja valtion verohallinnon ilmoitus FIE-yritysten ostamien kotimaisten laitteiden alennuspolitiikan peruuttamisesta.

         c)   Tutkimuksen havainnot

               (386)

               Alv-palautusjärjestelmää sovelletaan kotimaassa tuotettuihin laitteisiin, joita ostetaan ulkomaisrahoitteisiin hankkeisiin, edellyttäen että nämä hankkeet kuuluvat kannustettavien hankkeiden piiriin ulkomaisrahoitteisten tuotannonalojen ohjeellisessa luettelossa tai Kiinan läntisen ja keskisen alueen edullisten ulkomaisrahoitteisten tuotannonalojen luetteloon.

               (387)

               Alkuperäisen tutkimuksen tavoin Kiinan viranomaiset väittivät kyselyvastauksessaan, että ohjelma oli lakkautettu 1 päivästä tammikuuta 2009. Tämä väite hylättiin jo alkuperäisessä tutkimuksessa. Lisäksi tässä voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa kaksi otokseen valittua viejää toimitti järjestelmästä yksityiskohtaisia tietoja, myös saadun etuuden määrästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä huomioon ottaen pääteltiin, että Kiinan viranomaiset jättivät toimittamatta merkityksellisiä tietoja, kuten luettelon etuuden saajista ja tiedot niiden saamien etuuksien määristä.

         d)   Päätelmät

               (388)

               Tästä ohjelmasta annettavia etuuksia pidetään perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan ii alakohdan mukaisena tukena Kiinan valtion menettämien tulojen muodossa, koska ulkomaisrahoitteiset yritykset vapautetaan alv:n maksamisesta, joka niiden muutoin olisi maksettava. Siitä siis koituu vastaanottaville yrityksille etua perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan merkityksessä.

               (389)

               Ohjelma on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska lainsäädännössä, jonka nojalla myöntävä viranomainen toimii, rajoitetaan ohjelmaan pääsy ulkomaisrahoitteisiin yrityksiin, jotka ostavat kotimaassa valmistettuja laitteita ja kuuluvat joko kannustettavaan luokkaan tai ulkomaisrahoitteisia yrityksiä koskevan luettelon rajoitettuun B-luokkaan ja kotimarkkinoilta ostetut laitteet kuuluvat luetteloon keskeisistä tuotannonaloista, tuotteista ja tekniikoista, joiden kehittämistä valtio kannustaa. Lisäksi Kiinassa valmistettujen laitteiden ostoista ulkomaisrahoitteisiin hankkeisiin myönnettävien veroalennusten hallintoa koskevissa kokeilutoimenpiteissä ja valtiovarainministeriön ilmoituksessa rajoitetaan etuus FIE-yrityksille, jotka kuuluvat kannustettavaan luokkaan ulkomaisrahoitteisten tuotannonalojen opasluettelossa tai Kiinan läntisen ja keskisen alueen edullisten ulkomaisrahoitteisten toimialojen luetteloon. Ohjelman tukikelpoisuuden määrittämiseksi ei lisäksi ole objektiivisia arviointiperusteita eikä ole pitävää näyttöä, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että tukikelpoisuus on automaattista perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti. Ohjelma on myös perusasetuksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti erityinen, sillä se on riippuvainen kotimaisten hyödykkeiden käytöstä tuontihyödykkeiden sijasta.

               (390)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset kiistivät järjestelmän erityisyyden samankaltaisilla perusteilla kuin 379 kappaleessa. Väite hylätään samassa kappaleessa.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (391)

               Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koituneena etuna pidetään kotimaisten laitteiden oston yhteydessä vapautetun alv:n määrää. Jotta voidaan varmistaa, että tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistava määrä kattoi vain tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson, saatu etuus jaksotettiin laitteen eliniän perusteella tuotannonalan tavanomaisen menettelyn mukaisesti.

               (392)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Alv-hyvitykset Kiinassa valmistettuja laitteita ostaville FIE-yrityksille

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,02

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,03

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,00

         3.4.4.3   Alv-vapautus FIE-yritysten myymille tuotteille

               (393)

               Tutkimuksessa vahvistettiin, että otokseen valitut yritykset eivät olleet saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ei ole kuitenkaan mitään viitteitä siitä, että alkuperäiset tukiohjelmat olisi peruutettu.

         3.4.5   Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

   3.4.5.1   Yhteistyöstä kieltäytyminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttö

               (394)

               Komissio huomauttaa, että 3.1 jaksossa esitetyn yleisen kuvauksen lisäksi Kiinan viranomaiset eivät antaneet ennen tarkastuskäyntiä kulutukseen tai markkinaosuuksiin liittyviä lukuja monikiteisestä piistä, alumiinista tai lasista, vaikka näitä pyydettiin useaan otteeseen kyselylomakkeesta alkaen.

               (395)

               Vaikka näiden kolmen tuotteen kulutukseen ja markkinaosuuteen liittyviä lukuja oli pyydetty heti tarkastuskäynnin alussa, niistä esitettiin tarkastuskäynnin lopulla kotimaiseen tuotantoon ja tuonti- ja vientimääriin perustuvat arviot, joita komissio ei kyennyt todentamaan aikataulun vuoksi. Markkinaosuuksista ei esitetty mitään lukuja.

               (396)

               Kiinan viranomaiset väittivät, että pyyntöön sisältyi puutteellinen näyttö monikiteisen piin, alumiinin ja lasin tuottajien tukemisesta. Kiinan viranomaisten mukaan komissio ei tarvinnut monikiteisen piin, alumiinin ja lasin tuottajille osoitetussa kyselylomakkeessa olevia tietoja pystyäkseen tekemään päätelmät, kun otetaan huomioon riittämätön näyttö valtion tai julkisen elimen antamasta taloudellisesta tuesta. Kiinan viranomaiset huomauttivat lisäksi, että tietoja on mahdoton toimittaa, koska Kiinan viranomaisilla ei ole määräysvaltaa kyseisiin tuottajiin nähden eivätkä ne saa liiketoimikohtaisia tietoja, joita komissio pyysi. Sen vuoksi Kiinan viranomaiset eivät pyytäneet monikiteisen piin, alumiinin tai lasin tuottajia täyttämään niille osoitettua kyselylomaketta.

               (397)

               Kiinan viranomaiset pyysivät komissiota löytämään toteuttamiskelpoisen tavan, jolla pyydetyt tiedot voidaan toimittaa siinä määrin, että komissio pystyy tekemään päätelmät.

               (398)

               Pyydettyjä tietoja pidettiin tarpeellisina, jotta voitiin määrittää edellä mainittujen tuotteiden tuottajien toiminta ja mahdollisesti todentaa se (ja mahdollinen tuki). Ei ole komission tehtävänä pohtia, millä tavalla Kiinan viranomaiset saisivat hankittua pyydetyt tiedot, ja joka tapauksessa niiden olisi pitänyt vain lähettää edelleen kyselylomake tiedossa oleville monikiteisen piin, alumiinin ja lasin kotimaisille tuottajille, jotka täyttävät (28) kappaleessa esitetyt vaatimukset, sekä (mahdolliset) vastaukset.

               (399)

               Maan ja maankäyttöoikeuksien tarjoamisesta Kiinan viranomaiset eivät ilmoittaneet lähtöhintoja, kynnyshintoja eivätkä osallistuneiden määrää maankäyttöoikeuksia koskevissa tarjouskilpailuissa ja huutokaupoissa, joista otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat raportoivat. Kiinan viranomaiset totesivat vain, että tällaisia tietoja on saatavilla hallinnon alemmilla tasoilla (paikallistasolla). On syytä huomata, että tukien vastaisessa tutkimuksessa Kiinan viranomaiset edustavat hallinnon kaikkia tasoja.

               (400)

               Vaikka tarjouskilpailuihin ja huutokauppoihin liittyviä ilmoituksia pyydettiin useaan otteeseen (esimerkiksi Kiinan viranomaisille osoitetussa kyselylomakkeessa ja tarkastuskäynnin aikana), niitäkään ei toimitettu. Kiinan viranomaiset antoivat komissiolle ohjeeksi hankkia ilmoitukset maamarkkinoiden dynaamista seurantaa käsittelevältä verkkosivulta (joka on kiinaksi), joskin Kiinan viranomaisten mukaan vuotta 2007 edeltävistä toimista ei ehkä ole ilmoituksia verkkosivulla.

               (401)

               Tämän vuoksi komissio ei pystynyt tarkastamaan tietoja otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien maankäyttöoikeuksiin liittyvistä liiketoimista.

               (402)

               Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille aikeestaan soveltaa 28 artiklaa tämän tukijärjestelmän osalta. Koska Kiinan viranomaiset eivät antaneet tyydyttävää selitystä tai toimittaneet uutta näyttöä asiasta, komission oli perustettava päätelmänsä käytettävissä oleviin tosiseikkoihin eli otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien toimittamiin tietoihin ja muihin julkisesti saatavilla oleviin tietoihin.

               (403)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimittamassaan vastauksessa Kiinan viranomaiset väittivät, että komissio ei ollut noudattanut tukien vastaisten perusasetuksen 28 artiklan säännöksiä soveltaessaan ”käytettävissä olevia tietoja” tavaroiden tarjoamiseen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan. Kiinan viranomaiset väittivät erityisesti, että komission olisi pitänyt hyväksyä kulutusta ja markkinaosuutta koskevat tiedot, jotka toimitettiin tarkastuskäynnin lopulla. Olisi myös kohtuutonta, jos komissio päättelisi, että Kiinan viranomaiset eivät olleet lähettäneet ja koordinoineet lisäykseen B annettuja vastauksia eri tavarantoimittajasektoreilta. Lisäksi komissio ei olisi soveltanut oikein 28 artiklan säännöksiä maankäyttöoikeuksien osalta.

               (404)

               Sekä kulutusta ja markkinaosuutta koskevien tietojen että lisäykseen B annettujen vastausten osalta on syytä muistaa, että tukien vastaisiin tutkimuksiin sovelletaan tiukkoja määräaikoja, minkä vuoksi on tärkeää, että tutkimukset etenevät tyydyttävästi. On myös tärkeää ymmärtää, että paikan päällä tehtäviä tarkastuksia järjestetään (yleensä kertaluonteisesti) aiemmin toimitettujen tietojen tarkastamiseksi. Tutkimuksen tähän osaan kuuluvia tietoja oli pyydetty jo alkuperäisessä kyselylomakkeessa sekä puutteista ilmoittavassa kirjeessä. Kiinan viranomaisten vastauksena oli, että niiden toimintatapaan ei kuulu toimittaa näitä tietoja (kulutuksesta/markkinaosuudesta, lisäyksestä B ja maankäyttöoikeuksista), eivätkä ne ymmärrä näiden tietojen merkityksellisyyttä tutkimuksen kannalta.

               (405)

               Tämän vastauksen huomioon ottaen komissio vahvistaa, että se ei kyennyt todentamaan tietoja joko siksi, että niitä ei toimitettu lainkaan tai ne toimitettiin tarkastuskäynnin niin myöhäisessä vaiheessa, että todentaminen ei ollut mahdollista. Komissiolle tarkastuskäynnin loppuvaiheessa toimitetuista kulutukseen ja markkinaosuuksiin liittyvistä tiedoista Kiinan viranomaiset eivät esittäneet yhdessä lukujen kanssa niiden tosiasiallista lähdettä. Kiinan viranomaiset selvensivät, että toimitetut luvut olivat arvioita, jotka komissio olisi voinut hyväksyä, jos ne olisi voitu tarkastaa ristiin ja todentaa lähteestä, jonka perusteella luvut oli arvioitu. Mitä tulee Kiinan viranomaisten viittaukseen paneelin raporttiin asiassa ”EC–Salmon” (WT/DS337/R), on syytä korostaa, että paneeli katsoi myös, että sen arvioimiseksi, onko tiedot toimitettu ajoissa, on myös otettava huomioon, milloin tietoja ensimmäistä kertaa pyydettiin. Lasin, alumiinin ja monikiteisen piin kulutukseen ja markkinaosuuteen liittyviä tietoja pyydettiin ensimmäistä kertaa Kiinan viranomaisille osoitetussa kyselylomakkeessa, joka lähetettiin 7 päivänä joulukuuta 2015. Kiinan viranomaisten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti 8 ja 12 päivän elokuuta 2016 välisenä aikana, ja arviot toimitettiin tarkastuksen viimeisenä päivänä eli 12 päivänä elokuuta 2016. Näin ollen komissio ei näe tässä tapauksessa mitään syytä viitata paneelin raporttiin asiassa ”EC–Salmon”.

               (406)

               Jos tiedot olisi toimitettu ajoissa, ne olisi voitu analysoida ja olisi voitu pyytää lisäselvityksiä tai lisätietoja. Kun otetaan huomioon, että komissio ei kyennyt analysoimaan täysimittaisesti järjestelmiä, jotka kuuluvat otsikkoon ”Valtion tarjoamat tavarat ja palvelut riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan”, Kiinan viranomaisten väitteet tältä osin hylätään.

               (407)

               Lopuksi on vielä todettava, että komissio pyrki parhaan kykynsä mukaan analysoimaan tiedot, jotka se sai ajoissa Kiinan viranomaisilta ja otokseen valituilta yrityksiltä, ja turvautui erittäin vähäisessä määrin käytettävissä oleviin tietoihin 28 artiklan nojalla. Se totesi alumiinin, monikiteisen piin, sähkön, aurinkopaneeleissa käytettävän lasin ja veden osalta, että tukilaskelmia ei ole syytä tehdä. Vaikka muiden tämän luonteisten järjestelmien osalta todettiin, että ne mahdollistavat tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton, lopullinen arviointi oli kohtuullinen ja perustui käytettävissä oleviin tietoihin. Sen vuoksi hylätään väite siitä, että komissio ei pyrkinyt parhaan kykynsä mukaan tekemään tutkimusta kohtuullisesti ja vastuullisesti ajoissa saamiensa tietojen perusteella.

         3.4.5.2   Valtion tarjoama monikiteinen pii riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

               (408)

               Käytettävissä olevien tietojen perusteella tutkimuksessa ei vahvistettu, että otokseen valitut yritykset olisivat saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.5.3   Valtion tarjoamat alumiinimuotit riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

               (409)

               Käytettävissä olevien tietojen perusteella tutkimuksessa ei vahvistettu, että otokseen valitut yritykset olisivat saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.5.4   Valtion tarjoama lasi riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

               (410)

               Komissio otti 14 päivänä toukokuuta 2014 käyttöön lopulliset tasoitustullit (48) Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa. Aurikopaneeleissa käytettävien lasien sektorilla todettiin useita tukijärjestelmiä, joista jotkin ovat samoja kuin tässä aurinkomoduuleja ja -kennoja koskevassa menettelyssä (esim. etuuskohtelun mukaiset lainat, etuuskohtelun mukainen tuloveroaste uuden ja huipputeknologian alan yrityksille, T&K-menojen verovähennykset sekä maan tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan).

               (411)

               Aurinkopaneeleissa käytettävää lasia koskevien päätelmien ja tässä menettelyssä tutkittujen tukijärjestelmien välillä oli selvää päällekkäisyyttä.

               (412)

               Pyytäessään asiaan liittyviä tietoja Kiinan viranomaisilta komissio halusi vahvistaa, siirtyikö osa aurinkopaneeleissa käytettävän lasin valmistussektorille myönnettävästä tuesta tai koko tuki aurinkopaneelien tuotannonalalle.

               (413)

               Valitettavasti komissio ei kyennyt saattamaan tutkimusta päätökseen, koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet asianmukaisesti yhteistyössä eivätkä aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuottajat toimittaneet vastauksia (ks. 43, 73, 394, 396 ja 398 kappale).

               (414)

               Koska tätä tukiohjelmaa koskevat päätelmät eivät vaikuttaneet merkittävästi tuen esiintymistä koskeviin yleisiin päätelmiin, komissio ei analysoinut enempää tätä ohjelmaa, kuten 73 kappaleessa selitetään.

         3.4.5.5   Valtion tarjoama sähkö riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

               (415)

               Tutkimuksessa ei vahvistettu, että otokseen valitut yritykset olisivat saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Ei ole kuitenkaan mitään viitteitä siitä, että alkuperäiset tukiohjelmat olisi peruutettu.

         3.4.5.6   Valtion tarjoama vesi riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

               (416)

               Tutkimuksessa ei vahvistettu, että otokseen valitut yritykset olisivat saaneet etuuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

         3.4.5.7   Valtion tarjoama maa ja maankäyttöoikeudet riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan
   a)   Johdanto

               (417)

               Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, maa on valtion omistuksessa, koska se kuuluu kollektiivisesti Kiinan kansalle. Maata ei voi myydä, mutta maankäyttöoikeuksia voidaan myöntää lain mukaisesti. Kiinan viranomaiset väittivät, että maankäyttöoikeudet Kiinassa annetaan tarjouskilpailujen, huutokauppojen ja kilpailuttamisen kautta ja että tästä säädetään myös omaisuutta koskevan Kiinan kansantasavallan lain 137 §:ssä.

         b)   Oikeusperusta

               (418)

               Kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, maankäyttöoikeuksia koskevat säännökset kuuluvat Kiinan kansantasavallan maanhallintalain piiriin.

               (419)

               Myös seuraavat asiakirjat muodostavat osan oikeusperustaa: Kiinan kansantasavallan laki kaupunkien kiinteistöhallinnosta; Kiinan kansantasavallan väliaikaiset säännökset valtion omistaman maan käyttöoikeuksien myöntämisestä ja siirtämisestä kaupunkialueilla; Kiinan kansantasavallan maanhallintolain täytäntöönpanoasetus; ja valtion omistaman rakennusmaan käyttöoikeuksien myöntämistä tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta koskevat säännökset.

         c)   Tutkimuksen havainnot

               (420)

               Otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat ilmoittivat tietoja hallussaan olevasta maasta sekä useimmista maankäyttöoikeuksia koskevista sopimuksista/todistuksista mutteivät toimittaneet kaikki ilmoituksia. Lisäksi Kiinan viranomaiset toimittivat vain vähän tietoja maankäyttöoikeuksien hinnoittelusta.

               (421)

               Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja edellytyksistä, joilla maankäyttöoikeudet myönnettiin, eikä tietoja esitetty kymmenestä suurimmasta (tarkastelun kohteena olevan tuotteen viennin määrä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla) vientiä harjoittavasta tuottajasta. Mitään pyydetyistä ilmoituksista tai lähtöhinnoista ei toimitettu; niitä olisi tarvittu, jotta olisi voitu tarkistaa maankäyttöoikeuksiin liittyvät liiketoimet, joista otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittivat. Kiinan viranomaiset ohjasivat komission maamarkkinoiden dynaamista seurantaa käsittelevälle verkkosivulle mutta lisäsivät, että vuotta 2007 edeltävistä toimista ei ehkä ole tietoja verkkosivulla. Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet myöskään mitään tietoja tarjouksen tekijöiden lukumäärästä eivätkä maankäyttöoikeuksiin liittyvistä liiketoimista.

               (422)

               Puuttuvien lähtöhintojen osalta Kiinan viranomaiset kehottivat kääntymään alempien hallintotasojen puoleen, jotka asettavat lähtöhinnat ja kynnyshinnat ja joilla on tietoa tarjouskilpailuihin ja huutokauppoihin osallistuvien lukumäärästä. Komissio ei voinut hyväksyä näitä perusteita, koska Kiinan viranomaiset edustavat Kiinan hallintoa kaikilla tasoilla tukien vastaisessa menettelyssä.

               (423)

               Edellä esitetyn vuoksi jotkin päätelmät, jotka koskivat maankäyttöoikeuksien tarjoamista riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan, oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella.

               (424)

               Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, viranomaiset asettavat hinnat kaupunkien maa-alueita koskevan arviointijärjestelmän mukaisesti. Tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa Kiinan viranomaiset toivat esiin kaupunkien maanhintoja koskevan dynaamisen seurantajärjestelmän, jonka maa-alueista ja resursseista vastaava ministeriö on perustanut ja jossa julkaistaan neljännesvuosittain maan hinnat 105 kiinalaisessa kaupungissa.

               (425)

               Näiden hintojen havaittiin olevan korkeammat kuin vähimmäisviitehinnat, jotka asetetaan kaupunkialueiden arviointijärjestelmässä ja joita paikallisviranomaiset käyttävät, koska kaupunkialueiden arviointijärjestelmän mukaiset viitehinnat päivitetään vain kolmen vuoden välein, kun taas dynaamiset seurantahinnat päivitetään neljännesvuosittain. Ei ollut kuitenkaan mitään viitteitä siitä, että maan hinnat perustuisivat dynaamisiin seurantahintoihin. Kiinan viranomaiset vahvistivat tarkastuskäynnin aikana, että kaupunkien maan hintojen dynaaminen seurantajärjestelmä seuraa maan hintatasojen heilahteluja tietyillä alueilla (eli 105 kaupungissa) Kiinassa ja sen tarkoituksena on arvioida maan hintojen kehitystä. Tarjouskilpailuissa ja huutokaupoissa käytettävät lähtöhinnat perustuvat kuitenkin maanarviointijärjestelmässä vahvistettuihin viitearvoihin.

               (426)

               Kiinan viranomaiset vahvistivat tarkastuskäynnillä myös, että käytäntönä on valita vain tietty määrä tarjouksen tekijöitä tai osallistujia (huutokauppaan) sen sijaan, että kaikki rekisteröityneet tahot osallistuisivat.

               (427)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, että maankäyttöoikeuksista Kiinassa maksetut hinnat eivät edusta tarjonnan ja kysynnän mukaan vapaasti määräytyviä markkinahintoja. Lisäksi todettiin, että maankäyttöoikeuksien siirtoon sisältyy rajoituksia, jos siirto tapahtuu tarjousten, huutokauppojen ja hintanoteerausten kautta. Tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole havaittu mitään muutoksia tähän.

               (428)

               Tämän tutkimuksen puitteissa komissio havaitsi myös, että jotkin otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat saivat paikallisviranomaisilta palautuksia korvaukseksi maankäyttöoikeuksista maksamistaan (jo valmiiksi alhaisista) hinnoista, esimerkiksi yrityksen tekemistä perusinfrastruktuuriin liittyvistä töistä.

               (429)

               Yhden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat ilmoitukset osoittavat selvästi, että kaikki tämän yrityksen hankkima teollisuusmaa oli korvamerkitty aurinkosähkösektorille. Tosiasiallinen ostohinta oli lähes sama kuin ilmoituksissa esitetty lähtöhinta. Saman otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan osalta kerätty näyttö osoitti, että siltä veloitetut maankäyttöoikeuksien hinnat eivät perustuneet markkinahintoihin vaan ne neuvoteltiin maaviraston kanssa.

               (430)

               Edellä esitetty näyttö on vastoin Kiinan viranomaisten väitteitä, joiden mukaan maankäyttöoikeuksista Kiinassa maksetut hinnat edustavat tarjonnan ja kysynnän mukaan vapaasti määräytyviä markkinahintoja. Lisäksi komissio vahvisti, että maankäyttöoikeuksien siirtoon tarjouskilpailu-, huutokauppa- ja hintanoteerausmenettelyssä sisältyy rajoituksia, jotka vaikuttavat tasapuoliseen kilpailuun, ja se havaitsi, että jotkin otokseen valitut vientiä harjoittavat tuottajat saivat paikallisviranomaisilta palautuksia korvaukseksi maankäyttöoikeuksista maksamistaan (jo valmiiksi alhaisista) hinnoista.

         d)   Päätelmät

               (431)

               Tutkimuksen havainnot vahvistavat, ettei maankäyttöoikeuksien myöntämistä ja hankkimista koskeva tilanne Kiinassa ole selvä eikä avoin ja että viranomaiset asettavat hinnat usein mielivaltaisesti. Viranomaiset asettavat hinnat kaupunkien maa-alueita koskevan arviointijärjestelmän mukaisesti, joka päivitetään vain kolmen vuoden välein.

               (432)

               Sen vuoksi Kiinan viranomaisten tarjoamia maankäyttöoikeuksia olisi pidettävä perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisena tukena hyödykkeiden tarjoamisen muodossa, ja siitä on koitunut etua vastaanottaville yrityksille. Kuten 427–430 kappaleessa selitetään, Kiinassa ei ole toimivia maamarkkinoita, ja ulkoisten viitearvojen käyttö (ks. 435–437 kappale) osoittaa, että otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien maankäyttöoikeuksista maksamat summat ovat huomattavasti alle tavanomaisten markkinahintojen.

               (433)

               Lisäksi paikallisviranomaisten maksamat palautukset ovat suoria varojen siirtoja, joista koituu etua, koska ne eivät ole takaisin maksettavia avustuksia eivätkä vapaasti saatavilla markkinoilla. Tuki on erityistä perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdan mukaisesti, sillä vain tiettyjen tuotannonalojen, tässä tapauksessa aurinkosähkön tuotannonalan, yrityksille annetaan mahdollisuus teollisuusmaan edulliseen hankkimiseen, ainoastaan tietyt liiketoimet toteutetaan tarjousmenettelyn perusteella, hinnat ovat usein viranomaisten asettamia ja viranomaisten käytännöt alalla ovat epäselviä ja läpinäkymättömiä.

               (434)

               Tämän vuoksi tätä tukea pidetään tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana.

         e)   Tuen määrän laskeminen

               (435)

               Alkuperäisen tutkimuksen tavoin ja perusasetuksen 6 artiklan d alakohdan ii alakohdan mukaisesti ulkoisena viitearvona käytettiin Taiwanin erillisen tullialueen maan hintoja.

               (436)

               Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavan tuen määrä lasketaan vastaanottajille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koituneen edun perusteella. Vastaanottajille koitunut etu lasketaan ottaen huomioon kunkin otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan maankäyttöoikeuksista maksaman summan (josta on vähennetty tarvittaessa paikallisviranomaisten palautukset/avustukset) ja taiwanilaisen viitearvon perusteella normaalisti maksettavaksi tulevan summan välinen erotus.

               (437)

               Alkuperäisessä tutkimuksessa sovelletun menetelmän mukaisesti komissio käytti laskelmissaan Taiwanille vahvistettua keskimääräistä maan hintaa neliömetriä kohti oikaistuna valuutan arvon heikkenemisellä ja BKT:n kehityksellä maankäyttöoikeuksia koskevien sopimusten tekopäivästä lukien. Teollisuuskäyttöön tarkoitetun maan hintoja koskevat tiedot saatiin Taiwanin talousministeriön teollisuusviraston verkkosivulta. Valuutan arvon heikkeneminen ja BKT:n kehitys laskettiin Taiwanin inflaatioasteen ja asukaskohtaisen BKT:n kehityksen perusteella nykyhintoina Yhdysvaltain dollareina (saatu Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n vuoden 2015 julkaisusta). Perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti tuen määrä (osoittaja) on jaettu tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle käyttäen tavanomaista teolliseen käyttöön tarkoitettujen maankäyttöoikeuksien käyttöaikaa Kiinassa; tämä käyttöaika on 50 vuotta. Tämä määrä on sen jälkeen jaettu otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kokonaismyynnin liikevaihdolle, koska tuki ei ole riippuvainen vientituloksesta eikä sitä ole myönnetty suhteessa valmistettuihin, tuotettuihin, vietyihin tai kuljetettuihin määriin.

               (438)

               Otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille tässä järjestelmässä vahvistettu tukiprosentti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli seuraava:

                           Maan ja maankäyttöoikeuksien tarjoaminen riittämättömänä pidettävää vastiketta vastaan

                           Yritys/Ryhmä

                           Tukiprosentti (%)

                           Chint Group

                           0,23

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,74

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           0,60

               (439)

               Vastauksessaan päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset esittivät väitteitä, joiden mukaan komissio ei ollut täyttänyt merkittäviä oikeudellisia ja näyttövaatimuksia tästä maankäyttöoikeusjärjestelmästä taloudellisen tuen määrittämisen ja edun osalta.

               (440)

               Kiinan viranomaiset totesivat jälleen, että Kiinan maankäyttöoikeusjärjestelmässä nämä oikeudet myönnetään edustavilla markkinahinnoilla, jotka määräytyvät vapaasti tarjonnan ja kysynnän mukaan. Kuten alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 357–359 kappaleessa todettiin ja tässä tutkimuksessa vahvistettiin, Kiinan viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet keskeisiä tietoja, jotta komissio olisi voinut tehdä asianmukaisen analyysin. Tässä tutkimuksessa käytettävänä olevien tietojen perusteella on edelleen selvä, että maankäytön dynaamisen seurantajärjestelmän ja kaupunkien maa-alueen arviointijärjestelmän olemassaolo ei varmista, että hinnat markkinoilla toimivat kysynnän ja tarjonnan periaatteiden mukaisesti. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet tietoja, ei ollut mahdollista yksilöidä toiminnassa olevan järjestelmän todellista luonnetta.

               (441)

               Perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti komission käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti selvästi siltä, että edellä esitettyjen syiden vuoksi tarvitaan viitearvo. Lisäksi käytettävissä olevista tiedoista kävi selvästi ilmi – riippumatta siitä, oliko maankäyttöoikeudet myönnetty ennen alkuperäistä tutkimusta vai sen jälkeen – että otokseen valittujen yritysten osalta ei ollut mitään näyttöä markkinaperiaatteiden mukaisesti toimivasta huutokauppajärjestelmästä tai muusta järjestelmästä. Edellä kuvattu näyttö viittaa päinvastoin järjestelmään, jossa tarjottiin aurinkosähkösektorille etuuskohteluun perustuvia ja läpinäkymättömiä hintoja. Kuten komissio totesi yleisessä päätelmistä ilmoittavassa asiakirjassa, tutkimuksen aikana saadut muutamat maankäyttöilmoitukset osoittivat selvästi, että maata tarjottiin vain kohdennetuille tuotannonaloille ”sektorisuunnatun” järjestelmän kautta. Hinnat oli myös asetettu ennen huutokauppaa eivätkä ne muuttuneet, koska vain yksi ennalta tiedossa oleva tarjoaja teki tarjouksen huutokaupassa.

               (442)

               Otokseen valittujen tuottajien tutkituista liiketoimista kävi ilmi, että maankäyttöoikeuksista annettiin palautuksia ja muita vähennyksiä, ja saatiin näyttöä siitä, että jotkin hinnat oli neuvoteltu maaviraston kanssa. Kiinan viranomaiset kommentoivat päätelmien ilmoittamisen jälkeen toimittamassaan vastauksessa, että nämä seikat eivät osoittaneet, että maankäyttöoikeusjärjestelmä ei toiminut markkinaperiaatteiden mukaisesti. Kullekin otokseen valitulle yritykselle lasketut yksilölliset tukimarginaalit (mukaan luettuna vähennykset ja muut vastaavat) kuitenkin esitettiin asianomaisille osapuolille, eikä laskelmien oikeellisuudesta saatu mitään huomautuksia. Sen vuoksi Kiinan viranomaisten huomautuksia ei voitu hyväksyä.

               (443)

               Kiinan viranomaiset väittivät myös, että komissio piti kaikkia viitearvon alittavalla hinnalla saatuja maankäyttöoikeuksia etuutena, eikä tämä riitä, jotta erityisyyttä koskeva vaatimus täyttyisi. Komission kannan mukaan kuitenkin vääristyneen ja läpinäkymättömän maankäyttöoikeusjärjestelmän esiintyminen ja selkeä näyttö siitä, että aurinkosähkösektorille on myönnetty liiketoimia etuuskohtelun mukaisesti, osoittavat erityisyyden tässä tutkimuksessa. Näin ollen myös tämä väite hylättiin.

               (444)

               Yksi vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että maankäyttöoikeuksia, jotka on sen väitteen mukaan hankittu yksityisiltä osapuolilta, ei olisi pitänyt sisällyttää etuuksia koskeviin laskelmiin. Ensinnäkin on huomattava, että suurin osa otokseen valittujen tuottajien hankkimasta maasta oli hankittu suoraan Kiinan valtion maavirastolta. Toiseksi niissä muutamassa tapauksessakin, jossa maankäyttöoikeudet oli väitetysti hankittu yksityisiltä osapuolilta, tällä ei ole merkitystä, koska järjestelmässä, jonka osalta on selvästi yksilöity, että se ei toimi markkinaperiaatteiden perusteella ja suosii tiettyjä sektoreita, kyseinen vientiä harjoittava tuottaja hankki kyseiset maankäyttöoikeudet hinnoilla, jotka olivat myös alle vahvistetun viitearvon. Tämän vuoksi väite hylättiin.

         3.4.6   Tuki aurinkosähköalan yrityskeskittymille ja uudelleenjärjestelyille

               (445)

               Aurinkosähköalan lehdistöstä ja vientiä harjoittavien tuottajien verkkosivustoilta on selvinnyt, että aurinkopaneelien tuottajiin on kohdistunut useita mittavia pelastustoimia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Useimmat näistä pelastustoimien kohteena olleista yrityksistä eivät tehneet yhteistyötä tässä tutkimuksessa, joten komission on turvauduttava käytettävissä oleviin tietoihin.

               (446)

               Otokseen valitut kolme yritystä eivät esittäneet mitään näyttöä, joka vahvistaisi, että ne olivat saaneet etua tällaisesta järjestelmästä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että ainakin neljä suurta kiinalaista vientiä harjoittavaa yritystä (mukaan luettuna kolme suurinta yritystä, jotka eivät toimineet yhteistyössä) on saanut viime vuosina merkittäviä etuuksia tästä järjestelmästä tai tämän järjestelmän ja etuuskohtelun mukaisen luotonantojärjestelmän yhdistelmästä. Muutamia esimerkkejä lehdistöstä:

                           —

                           Shanghai Chaori Solar ei kyennyt maksamaan korkoja 1 miljardin CNY:n arvoisista joukkovelkakirjoista vuonna 2014. Valtion omistama yritys antoi pelastustoimiin 880 miljoonan CNY:n suuruisen takauksen (lähde: www.reuters.com).

                           —

                           Suntech Power Holdingsin pelastivat paikallisviranomaiset (Wuxi City) vuonna 2013 joukkovelkakirjalainan maksuhäiriön takia. Pelastuspaketin suuruus oli noin 150 miljoonaa USD eli noin 930 miljoonaa CNY (lähde: www.reuters.com).

                           —

                           Yingli Green Energy -ryhmään kuuluva yritys ei kyennyt suorittamaan joukkolainaan liittyviä maksuja vuonna 2015 ja sai 3,3 miljardin CNY lainan China Development Bankilta ja Baodingin kaupungilta osana uudelleenjärjestelysuunnitelmaa (lähde: www.forbes.com).

               (447)

               Järjestelyyn liittyvät kokonaissummat ovat merkittäviä, vaikka jonkin tyyppinen jaksotus otettaisiinkin huomioon.

               (448)

               Koska otokseen valitut kolme yhteistyössä toiminutta tuottajaa eivät saaneet etua tästä tuesta, sen vaikutukset otettiin huomioon vain tuen jatkumisen todennäköisyyttä koskevassa yleisessä analyysissä (ks. 3.5 jakso).

         3.4.7   Tuetun tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

               (449)

               Perusasetuksen säännösten mukaisesti tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvo-osuutena ilmaistuna on otokseen valittujen yritysten osalta ilmoitettu seuraavassa taulukossa:

                           Vientiä harjoittava tuottaja

                           Lopullinen tukimarginaali (%)

                           Chint Group

                           3,8

                           Jinko Solar Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           4,7

                           Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset

                           3,7

               (450)

               Edellä esitetyn perusteella päätellään, että tuettu tuonti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (451)

               Kun otetaan huomioon, että kolme kymmenestä suurimmasta (unioniin suuntautuvan vientimyynnin osalta) vientiä harjoittavasta tuottajasta ei toiminut yhteistyössä, ja kun otetaan huomioon asiakirja-aineistossa oleva näyttö siitä, että jotkin niistä saivat merkittäviä tukia (ks. 446 kappale), edellä mainittuja tukiasteita on pidettävä varovaisina arvioina.

         3.5   Tukien jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annetaan raueta

               (452)

               Komissio pyysi Kiinan viranomaisia ilmoittamaan valtion suunnitelmien ja politiikan (mahdollisista) muutoksista, jotka voisivat vaikuttaa tukia koskeviin komission päätelmiin. Kiinan viranomaiset toivat esiin uuden 13. viisivuotissuunnitelman, joka tuli voimaan maaliskuussa 2016 (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen) ja on voimassa vuoteen 2020 asti. Tämä strateginen suunnitelma korvaa 12. viisivuotissuunnitelman, jossa aurinkosähkön tuotannonalan tukipolitiikka oli näkyvästi esillä.

               (453)

               Komissio analysoi 13. viisivuotissuunnitelmaa ja totesi, että myös siinä painotetaan teknologisia läpimurtoja, jotka ulottuvat energiaan liittyviin tuotteisiin ja palveluihin, mukaan luettuna uuden sukupolven aurinkosähkökennot. Kiinan viranomaiset julkaisivat 12. viisivuotissuunnitelman yhteydessä aurinkosähkön tuotannonalaa varten erityissuunnitelman, mutta uuden 13. viisivuotissuunnitelman rinnalla ei havaittu samanlaista. Kiinan viranomaiset väittivät, että niillä ei ollut aikeita julkaista aurinkosähkön tuotannonalaa koskevaa erityissuunnitelmaa. Uuden sukupolven aurinkosähkökennojen nimenomainen esiin tuominen on kuitenkin selvä osoitus siitä, että tuki aurinkosähkön tuotannonalalle jatkuu myös tulevina vuosina.

               (454)

               Lisäksi aurinkosähkön tukemisen taustalla oleva oikeusperusta, kuten tieteellistä ja teknologista kehitystä koskeva Kiinan laki (ks. 89 kappale), jossa aurinkosähkön tuotannonalaan kohdistuvat tukitoimenpiteet mainitaan nimenomaisesti, on edelleen voimassa. Kiinan viranomaiset eivät tuoneet esiin missään vaiheessa tutkimusta, että tällainen lainsäädäntö kumottaisiin.

         3.5.1   Tuki yrityskeskittymille ja uudelleenjärjestelyille

               (455)

               Aurinkosähkön tuottajiin kohdistui merkittäviä pelastustoimia alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoa seuranneina vuosina (ks. 445–447 kappale). Näissä toimissa osallisina olleet tarkastelun kohteena olevan tuotteen kiinalaiset tuottajat olisivat todennäköisesti jättäneet aurinkosähköön liittyvän liiketoiminnan, jos valtio ei olisi tukenut niitä näillä pelastustoimilla.

               (456)

               Tarjotut pelastustoimet kuvaavat hyvin Kiinan viranomaisten aikeita tukea aurinkosähkön tuotannonalaa ja pitää se toimintakykyisenä. Ne osoittavat selkeästi, että Kiinan viranomaiset jatkavat motivoituneesti ja päättäväisesti tukipolitiikkaansa.

               (457)

               Toistuvista pyynnöistä huolimatta Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet mitään tietoja tällaisista pelastustoimista. Näistä pelastustoimista hyötyneet tuottajat eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, vaikka ne kuuluivat suurimpiin tuottajiin/unioniin suuntautuvaa vientiä harjoittaviin tuottajiin. Edellä esitetyn ja käytettävissä olevien tietojen perusteella voidaan vain päätellä, että tämän tyyppinen valtion tuki jatkuu hyvin todennäköisesti tulevaisuudessakin.

         3.5.2   Etuuskohtelun mukainen rahoitus

               (458)

               Vääristyneet rahoitusmarkkinat, (pääasiallisesti) valtion omistuksessa olevat rahoituslaitokset ja Kiinan viranomaisten valvonta ja vaikutus rahoituslaitosten toimintaan ja liiketoimintapäätöksiin (ks. 3.4.1.1 ja 3.4.1.2 jakso) ovat Kiinan rahoitussektorin rakenteellisia ja pysyviä ominaisuuksia.

               (459)

               Kiinan viranomaiset toivat esiin käynnissä olevia toimia rahoitusmarkkinoiden uudistamiseksi alkaen korkoasteiden vapauttamisesta, mutta esiin ei tuotu vakuuttavaa näyttöä, joka osoittaisi, että etuuskohtelun mukainen rahoitus kannustettaville tuotannonaloille olisi tosiasiallisesti vähenemässä. Tällainen uudistus ei myöskään vaikuttaisi lähitulevaisuudessa rahoituslaitosten omistusrakenteeseen eikä valtion määräysvaltaan valtion politiikkaan perustuvissa antolainauspäätöksissä.

         3.5.3   Avustukset

               (460)

               Golden Sun -avustuksia myönnettiin vuosina 2009–2012, ja ne on jaksotettu yli 20 vuodelle. Sen vuoksi aurinkosähkön tuotannonala saa etuutta vuosiin 2029–2032 asti.

               (461)

               Myös muut todetut avustukset on jaksotettu omien erityisehtojensa mukaisesti ja myös niistä voi koitua etuutta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeenkin.

               (462)

               Lisäksi tässä tutkimuksessa todettiin kaksi avustusta, jotka eivät olleet tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia alkuperäisessä tutkimuksessa. Tarkempia tietoja näistä avustuksista (ulkomaankaupan kehittämisrahasto-ohjelma ja 863- ja 973-ohjelma) esitetään 464–488 kappaleessa. Nämä avustukset osoittavat, että avustusten muodossa annettava tuki aurinkosähkön tuotannonalalle on jatkunut, eli tämän tyyppisen tuen jatkuminen on selvästi todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta (ja siinäkin tapauksessa, että toimenpiteiden ei anneta raueta). Koska nämä kaksi avustusta eivät olleet tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia alkuperäisessä tutkimuksessa, tukiprosenttia ei esitetä.

               (463)

               Aurinkosähkön tuotannonalan tulevia avustuksia komissio pitää erittäin todennäköisinä kahdesta syystä. Ensinnäkin uusi 13. viisivuotissuunnitelma sisältää edelleen aurinkosähkön tuotannonalan. Toiseksi Kiinan viranomaiset eivät tuoneet esiin, että tutkimus- ja kehittämisohjelmat, jotka nojautuvat 13. viisivuotissuunnitelmaan, olisi kumottu tai niitä oltaisiin kumoamassa.

         3.5.3.1   Ulkomaankaupan kehittämisrahasto-ohjelmat
   a)   Johdanto

               (464)

               Tästä avustuksesta myönnetään kertakorvaus vientitoiminnan tukemiseksi. Ohjelmaa hallinnoi valtiovarainministeriö. Avustuksen saadakseen yritys on hyväksyttävä ja rekisteröitävä. Kanadan viranomaiset katsoivat vuonna 2015, että järjestelmä mahdollistaa tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton (49).

         b)   Yhteistyöstä kieltäytyminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttö

               (465)

               Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet mitään tietoja tästä ohjelmasta. Näin ollen komissio ei pystynyt tarkastamaan kaikkia seikkoja ohjelmasta ja etenkään eduista, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittavat tuottajat ja koko aurinkosähkön tuotannonala saivat. Näin ollen jotkin tämän tutkimuksen päätelmistä oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.

         c)   Oikeusperusta

               (466)

               Keskeinen oikeusperusta on valtiovarainministeriön antama ulkomaankaupan kehittämisrahaston hallintoa koskeva toimenpide (Caiqi (2010) nro 114). Yhden vientiä harjoittavan tuottajan osalta ohjelma pantiin täytäntöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Jiangxin varainhoito-osaston yleiskirjeellä Jiangxin ulkomaantalouden ja -kaupan osaston kehitys- ja tukirahaston varojen myöntämisestä vuonna 2013 (GanCaiQiZhi [2014] nro 31) ja Jiangxin varainhoito-osaston yleiskirjeellä Jiangxin ulkomaantalouden ja -kaupan osaston kehitys- ja tukirahaston varojen myöntämisestä vuonna 2014 (GanCaiQiZhi [2015] nro 25).

         d)   Tutkimuksen havainnot

               (467)

               Jinko toimitti tiedot keskeisestä oikeusperustasta ja kopiot edeltävässä kappaleessa tarkoitetuista kahdesta yleiskirjeestä. Jinko ilmoitti saaneensa avustusta tästä ohjelmasta myös vuonna 2012.

               (468)

               Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä olevat yritykset, jäljempänä ’Trina’, ilmoittivat saaneensa avustuksia ohjelmasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (469)

               Käytettävissä olevien tietojen perusteella nämä ohjelmat eivät vaikuta olevan yleisesti avoimia kaikille kiinalaisille yrityksille.

         e)   Päätelmät

               (470)

               Ulkomaankaupan kehittämisrahasto-ohjelmista annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea Kiinan viranomaisten varojen siirron muodossa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille.

               (471)

               Komissio määritti myös, että tämä tukijärjestelmä on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (472)

               Ulkomaankaupan kehittämisrahasto-ohjelmista myönnetään erityistä tukea avustusten muodossa. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yksi otokseen valittu viejä sai etua tästä tuesta.

         3.5.3.2   Kansallinen huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelma ja kansallinen keskeisen perustutkimuksen ja -kehittämisen ohjelma (863- ja 973-ohjelmat)
   a)   Johdanto

               (473)

               Kansallisessa huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelmassa eli 863-ohjelmassa keskitytään avainteknologiaan tehokkaiden aurinkokennojen, kuten MW-lasista, ohutkalvopiistä tai monikiteisestä piistä valmistettujen kaksiliitosaurinkokennojen ja piipohjaisten nanolanka-aurinkokennojen, teollisen valmistamisen edistämiseksi. Ohjelman mukaiset avustukset myöntää tiede- ja teknologiaministeriö.

               (474)

               Yritykset hakevat avustuksia verkon kautta (50). Avustuksia myönnetään yrityksille, jotka täyttävät tietyt edellytykset; niiden on esimerkiksi oltava edistyneitä energiateknologisia yrityksiä tai niillä on oltava vankat T&K-valmiudet.

               (475)

               Nk. 973-ohjelma on kansallinen keskeisen perustutkimuksen ja -kehittämisen ohjelma. Se kattaa perustutkimuksen esimerkiksi alhaisen poikkeaman ja korkean tehokkuuden valettujen aurinkokennojen alalla. Yritysten on haettava tiede- ja teknologiaministeriön myöntämiä avustuksia verkon kautta (51), kuten 863-ohjelmassa. Yritysten on täytettävä hankkeen ominaisuuksien osalta esimerkiksi seuraavat edellytykset: innovatiiviset ideat, selvät edistyneen tutkimuksen tavoitteet, jotka keskittyvät kansallisiin avaintarpeisiin, monialainen tutkimus, jolla on kiinalaisia erityispiirteitä mutta joka on kansainvälisesti merkittävä.

               (476)

               Suuntaviivat avainteknologiasta, joka voi saada avustuksia 863- ja 973-ohjelmista, julkaistaan vuosittain.

         b)   Yhteistyöstä kieltäytyminen ja käytettävissä olevien tietojen käyttö

               (477)

               Puutteista ilmoittavassa kirjeessään komissio pyysi Kiinan viranomaisia toimittamaan tietyt valtion suunnitelmat, jotka kattavat nämä kaksi ohjelmaa. Kiinan viranomaiset viittasivat kaikkiin muihin komissiolle jo toimitettuihin asiakirjoihin (joista useimmat eivät liittyneet millään tavalla kyseisiin kahteen ohjelmaan), pyysivät komissiota selventämään, miksi se tarvitsee nämä tiedot, ja jatkoivat toteamalla, että tällaisia suunnitelmia ei ole. Toisaalta ne toimittivat joukon väliaikaisia ja hallinnollisia toimenpiteitä, jotka koskivat tällaisten suunnitelmien (joiden olemassaolon ne siis kiistivät) hallinnointia.

               (478)

               Kun komissio pyysi tarkastuskäynnin aikana asiakirjoja, jotka muodostavat näiden kahden ohjelman oikeusperustan (koska Kiinan viranomaiset eivät toimittaneet näitä tietoja kyselyvastauksessaan), Kiinan viranomaiset antoivat kiinaksi hallinnolliset toimenpiteet kolmesta valtion suunnitelmasta, jotka liittyivät huipputeknologian tutkimukseen ja kehittämiseen, perustutkimukseen ja -kehittämiseen sekä tieteen ja teknologian tukemiseen. Kun otetaan huomioon tietojen toimittamisen ajankohta ja se, että asiakirjojen mukana ei ollut englanninkielistä käännöstä, komissio ei pystynyt tarkastamaan näitä asiakirjoja paikan päällä.

               (479)

               Komissio pyysi Kiinan viranomaisia myös esittämään tilastotietoja näiden kahden hankkeen nojalla tarjotusta rahoituksesta. Kiinan viranomaiset kieltäytyivät toimittamasta tällaisia tilastoja, koska niiden mukaan rahoitus ei liity aurinkosähkötuotteiden tuotantoon.

               (480)

               Kiinan viranomaiset väittivät myös, että yksikään otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista ei saanut etua kummastakaan näistä ohjelmasta (tai mistään muustakaan ”muut avustukset” kohdassa luetellusta ohjelmasta), mikä on ristiriidassa yhden otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen kanssa.

               (481)

               Näin ollen komissio ei pystynyt tarkastamaan kaikkia seikkoja 863- ja 973-ohjelmista ja etenkään eduista, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ja koko aurinkosähkön tuotannonala saivat. Näin ollen jotkin tämän tutkimuksen päätelmistä oli tehtävä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti.

         c)   Oikeusperusta

               (482)

               Näiden kahden ohjelman oikeusperustana ovat kansallista huipputeknologian tutkimus- ja kehittämisohjelmaa (863-suunnitelma) koskevat hallinnolliset toimenpiteet (tarkistettuna vuonna 2011), kansallista tieteen ja teknologian tukisuunnitelmaa koskevat hallinnolliset toimenpiteet (tarkistettuna vuonna 2011) ja kansallista keskeisen perustutkimuksen ja -kehittämisen ohjelmaa (973) koskevat hallinnolliset toimenpiteet (tarkistettuna vuonna 2011).

         d)   Tutkimuksen havainnot

               (483)

               Kiinan viranomaiset totesivat, että 863- ja 973-ohjelmien alla myönnetyt avustukset liittyvät vain tutkimukseen ja kehittämiseen eivätkä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon. Kiinan viranomaisten mukaan nämä kaksi ohjelmaa eivät ole tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia, koska ne eivät ole erityisiä.

               (484)

               Nämä väitteet hylätään. Se, että avustuksia myönnettiin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tutkimusta ja kehittämistä varten, tarkoittaa varojen suoraa siirtoa Kiinan viranomaisilta, mikä vähentää merkittävästi tutkimus- ja kehittämiskustannuksia, joita edunsaajalle olisi muutoin koitunut.

               (485)

               Avustuksia pidetään erityisinä, koska vain avainteknologian alalla toimivat yritykset, jotka luetellaan vuosittain julkaistavissa suuntaviivoissa, voivat saada niitä. Suuntaviivoissa määritellään avainteknologian alat, jotka voivat saada etuuksia näistä kahdesta ohjelmasta. Kiinan viranomaiset toimittivat komission pyynnöstä suuntaviivat vuosilta 2011, 2013 ja 2014. Avainteknologian aloja koskevissa vuoden 2014 suuntaviivoissa mainitaan nimenomaisesti aurinkokennot. Myös ennen vuotta 2014 annetuissa suuntaviivoissa mainitaan nimenomaisesti joko aurinkokennot ja/tai aurinkoenergia.

         e)   Päätelmät

               (486)

               863- ja 973-ohjelmista annetaan perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan i alakohdassa ja 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tukea Kiinan viranomaisten varojen siirron muodossa tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajille.

               (487)

               Komissio määritti myös, että tämä tukijärjestelmä on erityinen perusasetuksen 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla.

               (488)

               863- ja 973-ohjelmista myönnetään erityistä tukea avustusten muodossa. Tutkimuksessa vahvistettiin, että yksi otokseen valittu viejä sai etua tästä tuesta.

         3.5.4   Verokannustimet

               (489)

               Aurinkosähkön alalla toimiviin yrityksiin voidaan soveltaa useita etuuskohtelun mukaisia verojärjestelmiä, jotka on kirjattu voimassa olevaan verolakiin. Kuulemisen ja tarkastuskäynnin aikana Kiinan viranomaiset eivät ilmoittaneet aikeistaan muuttaa verolakejaan.

               (490)

               Joidenkin aurinkosähköalan tuottajien laitteista saamien vero- ja tullivapautusten osalta laitteisiin, joihin vapauksia sovelletaan, kohdistuu poistoja, minkä vuoksi vero- ja/tai tullivapautusten muodossa saatu etuus jaksottuu tuleville vuosille (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen).

         3.5.5   Päätelmät

               (491)

               Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin jatkumiseen.

         3.6   Tukien vaikutus unioniin suuntautuvaan vientiin

               (492)

               Komissio tutki myös, lisääntyisikö Kiinasta unioniin suuntautuva tuettu vienti, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tältä osin komissio käytti tietoja, jotka saatiin Bloomberg New Energy Finance -julkaisusta ja yhteistyössä toimineiden otokseen valittujen yritysten toimittamista kyselyvastauksista.

               (493)

               Kuten 5.1 jaksossa selitetään tarkemmin, Kiinan nykyinen tuotantokapasiteetti kattaisi unionin kysynnän 20-kertaisesti (ks. 516 kappale) ja koko maailman kysynnän lähes kaksinkertaisesti.

               (494)

               Tällaisen ylikapasiteetin esiintyminen vahvistettiin myös otokseen valittujen yhteistyössä toimineiden tuottajien toimittamissa tiedoissa, joista kaikista kävi ilmi, että niiden nykyisissä tuotantolaitoksissa on ylikapasiteettia ja perusteilla oli uusia tuotantolaitoksia, jotka lisäävät tuotantokapasiteettia edelleen.

               (495)

               Lisäksi unionin markkinat ovat erittäin houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta (ks. tarkemmin 5.2 jakso). Viimeisimpänä muttei vähäisimpänä voidaan myös todeta, että unionin hintataso, joka on korkeampi kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla, kannustaisi kiinalaisia tuottajia viemään unioniin pikemminkin kuin muiden kolmansien maiden markkinoille.

               (496)

               Sen vuoksi komissio päättelee, että kun otetaan huomioon tuetun tuonnin jatkumisen todennäköisyys sekä Kiinan aurinkosähkön tuotannonalan merkittävä käyttämätön kapasiteetti ja unionin markkinoiden houkuttelevuus, on todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, kiinalaiset tuottajat lisäävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä tuetuilla hinnoilla unionin markkinoille.

         3.7   Päätelmät

               (497)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee perusasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että tuki jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että aurinkosähkön tuotannonalalle annettavan tuen jatkuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

         4.   VAHINKO

   4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

               (498)

               Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yli 100 unionin tuottajaa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

               (499)

               Kaikkia unionin tuotannonalaa koskevia käytettävissä olevia tietoja käytettiin unionin kokonaistuotannon määrittämiseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuotannosta ei ollut saatavilla kattavia julkisia tietoja. Näihin tietoihin sisältyivät pyynnön esittäjän toimittamat makrotaloudelliset tiedot, jotka keräsi sen puolesta Europressedienst, riippumaton konsulttiyritys, asianomaisten osapuolten edustavuutta koskevat vastaukset, jotka toimitettiin vireillepanoa edeltävässä vaiheessa, ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

               (500)

               Tällä perusteella unionin tuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin 3 409 MW moduulien ja 1 270 MW kennojen osalta.

         4.2   Unionin markkinoiden määrittäminen

               (501)

               Osa unionin tuotannonalasta on vertikaalisesti integroitunutta, ja kennojen tuotannon osalta merkittävä osa unionin tuotannonalan tuotannosta (96 %) oli suunnattu kytköskäyttöön. Näin ollen kennojen vapaat markkinat olivat varsin pienet. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kiisti viimeisen toteamuksen ja väitti, että vapaat markkinat muodostavat suuren osan kennojen kokonaismarkkinoista (arviolta 3 409 MW; ks. taulukko 1b). Komissio hyväksyi tämän korjauksen, koska unionin kytkösmarkkinoiden osuus kennojen kokonaiskulutuksesta oli vain 31,8 prosenttia. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä päätelmää, että merkittävä osa unionin tuotannonalan kennojen tuotannosta oli suunnattu kytköskäyttöön eikä sillä ollut mitään vaikutusta vahinkoa ja unionin etua koskevaan analyysiin. Kennojen vapaita markkinoita palvelee pääasiassa tuonti eikä unionin kennojen tuottajien myynti, koska useimmat kennojen tuottajista poistuivat markkinoilta parin viime vuoden aikana.

               (502)

               Sen vahvistamiseksi, aiheutuiko unionin tuotannonalalle edelleen vahinkoa, sekä kulutuksen ja useiden unionin tuotannonalan tilanteeseen liittyvien taloudellisten indikaattorien määrittämiseksi komissio tutki, olisiko unionin tuotannonalan samankaltaisen tuotteen tuotannon myöhempi käyttötarkoitus (kytköskäyttö) otettava huomioon tarkastelussa ja missä määrin.

               (503)

               Komissio analysoi seuraavat taloudelliset indikaattorit ottamalla huomioon kaiken toiminnan (myös tuotannonalan kytköskäytön): kulutus, myyntimäärä, tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, kasvu, investoinnit, varastot, työllisyys, tuottavuus, kassavirta, investointien tuotto, pääoman saanti ja tukimarginaalin merkittävyys.

               (504)

               Komissio havaitsi näistä indikaattoreista alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että asianomaisesta maasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu vaikutti samalla tavalla myös kytköskäyttöön tarkoitettuun tuotantoon. Kytkösmarkkinoille tarkoitettuja kennoja käytettiin keskeisenä komponenttina moduulien tuotannossa. Sen vuoksi asianomaisesta maasta tulevien moduulien tuonnin unionin moduulien tuottajiin kohdistamasta suorasta kilpailusta aiheutui epäsuoraa painetta myös näissä moduuleissa käytettyjen kennojen kytkösmarkkinamyynnin hintoihin ja/tai tuotantokustannuksiin. Lisäksi Kiinasta tulevien kennojen tuonti lisäsi niihin moduulien tuottajiin kohdistuvaa painetta, jotka käyttävät kennojen kytkösmarkkinatuotantoa. Ne kilpailivat kiinalaisista kennoista kolmansissa maissa koottujen moduulien mutta myös niiden moduulien kanssa, jotka oli koottu unionissa käyttämällä näitä tuotuja kiinalaisia kennoja.

               (505)

               Tämän vuoksi – ja toisin kuin muissa tapauksissa, joissa kytkös- ja vapaiden markkinoiden erottaminen toisistaan oli merkityksellistä vahinkoanalyysissä, koska kytköskäyttöön tarkoitettujen tuotteiden ei havaittu olevan suorassa kilpailussa tuonnin kanssa – komissio vahvisti tässä tapauksessa, että useimpien taloudellisten indikaattoreiden osalta oli perusteltua olla tekemättä eroa kytkös- ja vapaiden markkinoiden välille (52).

               (506)

               Kannattavuuden osalta komissio tarkasteli myyntiä vain vapailla markkinoilla. Hinnat kytkösmarkkinoilla asetettiin eri hinnoittelukäytäntöjen mukaisesti (esim. muuntohinnoittelu virtuaalimarkkinahinnoilla, muuntaminen tosiasiallisten kustannusten perusteella). Näin ollen niissä eivät aina tulleet esiin markkinaehtoiset hinnat, eikä niitä voitu ottaa huomioon tämän indikaattorin arvioinnissa.

               (507)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät, että kennojen unionin tuotannonalan tilanne olisi pitänyt arvioida erikseen kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden osalta. Niiden mukaan komissio ei toimittanut asianmukaisia perusteluja sille, miten Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu on vaikuttanut samalla tavalla kytkösmarkkinoihin. Yksi osapuoli katsoi, että koska komission mukaan kytkösmarkkinoiden hinnat olivat epäluotettavia kannattavuuden arvioimiseksi, on yhtä epätarkkaa tehdä päätelmiä, joiden mukaan niihin kohdistui painetta moduulien tuonnin vuoksi. Näiden kahden markkina-alueen yhteinen analyysi on ristiriidassa sen kanssa, että kennojen kulutus pieneni vähemmän kuin moduulien kulutus tarkastelujaksolla. Väitteen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että moduulien ja kennojen tuonnin välillä ja kennojen tuonnin vähenemisen ja vapailla markkinoilla myytävien kennojen hintojen välillä ei ole suoraa yhteyttä.

               (508)

               Ensinnäkin osapuolten väitteiden vastaisesti komissio esitti 503 ja 504 kappaleessa yksityiskohtaiset perustelut sille, miten Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu on vaikuttanut samalla tavalla kennojen kytkösmarkkinoihin. Koska kennot ovat moduulien tuotannon pääkomponentti, moduulien tuonti Kiinasta kohdistaa epäsuoraa painetta kennojen kytkösmarkkinamyynnin hintoihin, kun siirtohinta perustuu virtuaaliseen markkinahintaan. Jos taas siirtohinta perustuu tosiasiallisiin kustannuksiin, tuodut kennot aiheuttavat painetta yrityksille tuotantoprosessin tehostamiseksi. Vaikka kytkösmarkkinoiden hinnat ovatkin epäluotettavia kannattavuuden arvioimiseksi, komissio pitää näiden hintojen kehitystä merkityksellisenä tekijänä arvioitaessa sitä, aiheuttiko Kiinasta tuleva tuonti kilpailua kytkösmarkkinoilla. Komissio ei vahvistanut suoraa yhteyttä moduulien tuonnin ja kennojen tuonnin välille. Se pikemminkin totesi, että kennojen kytkösmarkkinakäyttöön kohdistuu myös kennojen tuonnin aiheuttamaa suoraa kilpailua ja moduulien tuonnin aiheuttamaa epäsuoraa kilpailua, koska kytkösmarkkinakäyttöön tarkoitettuja kennoja käytetään moduulien tuottamiseen. Kyseinen asianomainen osapuoli ei kyennyt osoittamaan, että kennojen vapaiden markkinoiden hintojen ja kennojen tuonnin vähenemisen välillä ei ole yhteyttä. Kuten taulukosta 8 b ilmenee, kennojen unionin tuotannonalan myyntihinnat kohosivat, kun Kiinasta tulevien kennojen tuonti väheni sekä määrältään että markkinaosuudeltaan vuoden 2014 – jolloin toimenpiteiden vaikutus alkoi olla täysimääräinen – ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

               (509)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset katsoivat, että kennojen kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden yhteinen analyysi itse asiassa jättää huomiotta vapaiden markkinoiden analyysin, koska niiden osuus unionin kennojen kokonaistuotannosta on vain 4 prosenttia. Näin ollen komissio ei ole tarkastellut kotimaisen tuotannonalan tilannetta kokonaisuudessaan, minkä vuoksi se ei täytä WTO:n polkumyyntisopimuksen 3.1 artiklan vaatimusta puolueettomuudesta.

               (510)

               Komissio ei ymmärrä, miten kennojen kytkösmarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden yhteinen analyysi jättäisi huomiotta vapaiden markkinoiden analyysin. Itse asiassa komissio analysoi joukon vahinkoindikaattoreita, kuten kannattavuuden, myyntihinnat ja investointien tuoton, vain vapaiden markkinoiden osalta. Lisäksi jotkin indikaattorit analysoidaan kumulatiivisesti silloinkin, kun kytkösmarkkinoista ja muista kuin kytkösmarkkinoista tehdään erillinen analyysi (53). Näitä indikaattoreita ovat yleensä tuotanto, kapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, investointien tuotto, työllisyys, tuottavuus, varastot ja työvoimakustannukset. Niiden unionin kennojen tuottajien, joilla oli myyntiä ainoastaan vapailla markkinoilla, vahinkoindikaattorit noudattelivat samaa suuntausta, minkä vuoksi koko unionin kennojen tuotannonalaa koskevat päätelmät pätevät myös niihin. Kiinan viranomaiset väittivät itsepintaisesti, että jos tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osaan kohdistuu kytkösmarkkinakäyttöä, WTO:n oikeuskäytännön mukaan on tehtävä vertaileva analyysi. Komissio katsoi, että tämä vaatimus – jos se olisi sovellettavissa tähän käynnissä olevaan erityistapaukseen – joka tapauksessa täyttyi. Kytkösmarkkinoilla myydyn unionin kennotuotannon osalta vahinko on vahvistettu epäsuoran hintapaineen perusteella niiden moduulien tasolla, joihin kennot sisällytetään. Vapailla markkinoilla myydyn unionin kennotuotannon osalta vahinkoindikaattorit on arvioitu myös erikseen, ja ne osoittavat samoja suuntauksia kuin kytkösmarkkinoilla (tämä on käytännössä sama kuin kumulatiivinen arviointi, koska kytkösmarkkinoiden osuus unionin tuotannosta on 96 prosenttia). Tästä syystä tämä väite hylättiin.

               (511)

               Kiinan viranomaisten väitteen mukaan toteamus, jonka mukaan unionin moduulien valmistajat kilpailevat kolmansissa maissa kiinalaisista kennoista koottujen moduulien kanssa, laajentaa tutkimuksen soveltamisalan lainsäädännön vastaisesti. Tällaiset moduulit ovat kuitenkin sisältyneet tutkimuksen soveltamisalaan alusta lähtien, koska kennot antavat alkuperäaseman moduuleille (54). Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (512)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräs toinen osapuoli väitti, että kannattavuuden analysointi 4 prosentin unionin kennotuotannon perusteella ei ole edustavaa, jotta voitaisiin tehdä paikkansapitävä arvio tullien voimassa pitämisen tarpeesta. Komissio huomauttaa, että ainoastaan kannattavuus arvioitiin yksinomaan riippumattomille asiakkaille suuntautuvan kennojen myynnin perusteella 506 kappaleessa esitetyistä syistä. Unionin tuotannonalan tilanteen arviointia varten analysoitiin kuitenkin kaikki muut indikaattorit ottaen huomioon kennojen myynti sekä kytkösmarkkinoilla että vapailla markkinoilla. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

               (513)

               Jabil kokosi moduuleja muiden yritysten puolesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sopimusvalmistajana. Muut yritykset maksoivat maksun tästä kokoonpanopalvelusta. Ne myös ottivat täyden sopimusvastuun Jabilin kokoamien moduulien myynnistä. Näin ollen Jabilin ilmoittamat tulot eivät tulleet moduulien myynnistä vaan palvelumaksuista. Sen vuoksi komissio päätti erottaa Jabilin voittoluvut muun unionin moduulituotannonalan voittoluvuista (ks. 563 ja 565 kappale). Muiden vahinkoindikaattoreiden osalta ei voitu tarkastaa kokoonpanopalveluja, jotka Jabil tarjosi yhteistyöstä kieltäytyneille moduulien tuottajille, minkä vuoksi niitä ei otettu huomioon.

               (514)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli pyysi lisäselvityksiä siitä, mitä Jabilin tietoja otettiin huomioon ja miksi. Komissio on ottanut kaikkien muiden vahinkoindikaattoreiden kuin kannattavuuden osalta huomioon kaikki Jabilin toimittamat tiedot, jotka liittyvät yhteistyössä toimineisiin unionin moduulien tuottajiin. Vain nämä tiedot otettiin huomioon, koska ne voitiin tarkastaa, kun taas muut jätettiin huomiotta Jabilin erityisen liiketoimintamallin vuoksi ja siksi, että sen lopullisia myyntihintoja ei voitu tarkastaa.

         4.3   Unionin kulutus

               (515)

               Komissio määritti unionin kulutuksen ottaen huomioon tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärän ja samankaltaisen tuotteen myynnin kokonaismäärän unionissa, mukaan luettuna kytköskäyttöön tarkoitettu myynti. Unionin tuotannonalan kokonaismyynti perustui Europressedienstin toimittamiin tietoihin, joita korjattiin tarvittaessa tiedoilla, jotka saatiin asianomaisten osapuolten edustavuutta koskevista kyselyvastauksista vireillepanoa edeltävässä vaiheessa ja otokseen valittujen yritysten tarkastetuista kyselyvastauksista. Tuontitiedot perustuvat Comext-tietokannan tietoihin ja jäsenvaltioiden komissiolle perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, ilmoittamiin tietoihin, kuten (519) kappaleessa todetaan. Kulutustiedot ristiintarkastettiin vertaamalla niitä muista lähteistä (55) saatuihin tietoihin.

               (516)

               Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 1 a

                  Unionin kulutus moduulien osalta (MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Markkinat yhteensä

                           16 324

                           10 580

                           7 292

                           7 191

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              65

                              45

                              44

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset sekä Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                  Taulukko 1 b

                  Unionin kulutus kennojen osalta (MW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Markkinat yhteensä

                           4 604

                           4 449

                           3 262

                           3 409

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              97

                              71

                              74

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset sekä Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (517)

               Kaiken kaikkiaan unionin kulutus väheni merkittävästi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Moduulien osalta unionin kulutus putosi 56 prosenttia. Sen jälkeen, kun kulutus oli laskenut vuosien 2012 ja 2013 välillä jyrkästi 35 prosenttia, se pysyi melko vakaana vuonna 2014 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (518)

               Kennojen kulutus laski hieman vähemmän, 26 prosenttia, tarkastelujaksolla. Kulutuksen lasku tapahtui pääasiassa vuosien 2013 ja 2014 välillä, jolloin se putosi 26 prosenttia. Kulutus alkoi kuitenkin elpyä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin se kasvoi 4,5 prosenttia vuoteen 2014 nähden.

         4.4   Tuonti asianomaisesta maasta

               (519)

               Tuontimäärät ja -arvot on saatu eri lähteistä. Vuoden 2012 ja osittain vuoden 2013 tiedot perustuivat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin, jotka oli kerännyt sen puolesta Europressedienst, koska tuolloin moduulit ja kennot tuotiin unioniin kirjattuna tullinimikkeisiin, jotka kattoivat myös tämän tutkimuksen ulkopuolisia tuotteita, minkä vuoksi Eurostatin tietoja ei voitu käyttää. Eurostatin tietoja voitiin käyttää sen jälkeen, kun moduulien ja kennojen tuonnin kirjaamisvelvoite otettiin käyttöön 6 päivänä maaliskuuta 2013 (56). Näin ollen vuoden 2013 loppuosan, vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta komissio perustaa päätelmänsä Comext-tietokantaan (57) ja 14 artiklan 6 kohdan mukaiseen tietokantaan.

         4.4.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

               (520)

               Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

                  Taulukko 2 a

                  Kiinasta tulevien moduulien tuonti (MW) ja markkinaosuus
                   (58)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin määrät

                           10 786

                           5 198

                           2 845

                           2 917

                              Indeksi

                              100

                              48

                              26

                              27

                           Markkinaosuus (%)

                           66

                           49

                           39

                           41

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              74

                              59

                              61

                              Lähde: Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

                  Taulukko 2 b

                  Kiinasta tulevien kennojen tuonti (MW) ja markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin määrät

                           333

                           386

                           613

                           548

                              Indeksi

                              100

                              116

                              184

                              165

                           Markkinaosuus (%)

                           7

                           9

                           19

                           16

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              120

                              260

                              223

                              Lähde: Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta

               (521)

               Kiinasta tuotavien moduulien määrä väheni tarkastelujaksolla 73 prosenttia ja vastaava markkinaosuus pieneni 39 prosenttia eli vuoden 2012 tasolta 66 prosentista 41 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen jälkeen, kun nyt voimassa olevat toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2013, moduulien tuontimäärä kuitenkin pieneni 45 prosenttia vuosien 2013 ja 2014 välillä, kun taas kulutus väheni 31 prosenttia.

               (522)

               Kennojen tuontimäärä kasvoi 65 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tämä johti markkinoiden kutistuessa paljon suurempaan markkinaosuuden kasvuun eli se kasvoi 123 prosenttia (vuoden 2012 tasolta 7 %:sta 16 %:iin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Samaan aikaan vuosien 2013 ja 2014 välillä kennojen tuonti lisääntyi 59 prosenttia, mikä kasvatti markkinaosuutta 10 prosenttiyksiköllä. Vaikka voimakas kasvu ei jatkunutkaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tuonnin taso oli tuolloin edelleen paljon korkeampi kuin vuosina 2012 ja 2013.

         4.4.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinta

               (523)

               Komissio vahvisti tuonnin hinnat Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan perusteella.

               (524)

               Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 3 a

                  Moduulien tuontihinnat (euroa/kW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

                           700

                           520

                           553

                           544

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              74

                              79

                              78

                              Lähde: Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                  Taulukko 3 b

                  Kennojen tuontihinnat (euroa/kW)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Kiinasta tulevan tuonnin hinnat

                           500

                           350

                           282

                           286

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              70

                              56

                              57

                              Lähde: Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (525)

               Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta putosi 22 prosenttia moduulien ja 43 prosenttia kennojen osalta tarkastelujaksolla. Moduulien tuontihinta laski vuosina 2012 ja 2013 ja toimenpiteiden voimaantulon jälkeen kohosi 6,3 prosenttia vuosien 2013 ja 2014 välillä. Se laski edelleen hieman eli 1,6 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kennojen tuontihinta jatkoi laskuaan vuosien 2013 ja 2014 välillä, jolloin se putosi vielä 19,4 prosenttia, mutta se kohosi vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä hieman eli 1,4 prosenttia.

               (526)

               Lähes kaikilla vientiä harjoittavilla tuottajilla, jotka myivät moduuleja ja kennoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, oli kuitenkin voimassa hintasitoumus, ja niiden vientihinnat EU:hun määräytyivät näissä hintasitoumuksissa asetettujen vähimmäistuontihintojen perusteella. Moduuleista vain 1,6 prosenttia ja kennoista 0,6 prosenttia tuotiin vähimmäistuontihinnan ulkopuolella (59). Tämän vuoksi näitä vientihintoja ei voitu pitää merkityksellisenä indikaattorina määritettäessä vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöä, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.

               (527)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät, että EU:hun suuntautuneen viennin hintaa olisi käytettävä hintojen alittavuuden määrittämiseen, ja niiden laskelmien mukaan tällä perusteella hintojen alittavuutta ei esiintynyt. On totta, että jos perustana käytetään EU:hun suuntautuneen viennin hintoja, moduulien osalta ei esiinny hintojen alittavuutta ja kennojen osalta alittavuus on hyvin vähäinen. Komissio kuitenkin katsoo, että alittavuuden puuttuminen vähimmäistuontihintojen noudattamisen vuoksi ei ole ratkaiseva tekijä analysoitaessa unionin tuotannonalan nykytilannetta. Kuten 573 kappaleessa todetaan, komissio vahvisti, että unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen vahinkoa edellisessä tutkimuksessa havaitusta tuetusta tuonnista ja 4 kappaleessa tarkoitetuista kiertämiskäytännöistä, eikä sillä ollut riittävästi aikaa elpyä.

         4.4.3   Muista maista tulevan tuonnin hinta

               (528)

               Kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat perustuivat myös Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tietoihin, ja ne kehittyivät seuraavasti:

                  Taulukko 4 a

                  Moduulit – tuonti kolmansista maista

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Määrä (MW)

                           1 395

                           1 382

                           2 049

                           1 808

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              99

                              147

                              130

                           Markkinaosuus (%)

                           9

                           13

                           28

                           25

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              153

                              329

                              290

                           Keskimääräinen hinta (euroa/kW)

                           700

                           520

                           547

                           550

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              74

                              78

                              79

                              Lähde: Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

                  Taulukko 4 b

                  Kennot – tuonti kolmansista maista

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Määrä (MW)

                           3 227

                           3 334

                           1 580

                           1 725

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              103

                              49

                              53

                           Markkinaosuus (%)

                           70

                           75

                           48

                           51

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              107

                              69

                              72

                           Keskimääräinen hinta (euroa/kW)

                           500

                           350

                           289

                           275

                              Indeksi (2012 = 100)

                              100

                              70

                              58

                              55

                              Lähde: Comext- ja 14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta.

               (529)

               Tarkastelujakson aikana moduulien tuonti kolmansista maista unioniin lisääntyi 30 prosenttia. Suurinta kasvu oli vuosien 2013 ja 2014 välillä, jolloin määrä lisääntyi 48 prosenttia. Näiden maiden markkinaosuus kasvoi merkittävästi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 9 prosentista 25 prosenttiin. Suurin muutos tapahtui vuosien 2013 ja 2014 välillä, jolloin markkinaosuus kasvoi 13 prosentista 28 prosenttiin. Kiinan jälkeen suurimpia tuojamaita olivat Taiwan, Malesia ja Singapore. On syytä huomata, että Taiwanista ja Malesiasta tulevaan tuontiin saattoi sisältyä toimenpiteiden kiertämistä (ks. 4 kappale).

               (530)

               Kennojen tuonti muista maista väheni 47 prosenttia tarkastelujaksolla. Suurin pudotus (52 prosenttia) tapahtui vuosien 2013 ja 2014 välillä, ja tuonti lisääntyi hieman (9 prosenttia) vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämän seurauksena markkinaosuus supistui vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä 70 prosentista 51 prosenttiin. Supistumista tapahtui 75 prosentista 48 prosenttiin vuosien 2013 ja 2014 välillä, minkä jälkeen markkinaosuus kasvoi hieman (3 prosenttiyksikköä) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kennojen osalta suurimpia viejiä olivat Taiwan ja Malesia, joiden jälkeen tulivat Kiina ja Yhdysvallat. On syytä huomata, että Taiwanista ja Malesiasta tulevaan tuontiin saattoi sisältyä toimenpiteiden kiertämistä (ks. 4 kappale).

               (531)

               Kolmansien maiden keskimääräiset vientihinnat sekä moduulien että kennojen osalta alenivat merkittävästi tarkastelujaksolla samoin kuin Kiinan ja unionin hinnat. Moduulien hinnat laskivat 21 prosenttia ja kennojen 45 prosenttia tarkastelujaksolla. Kiertämiskäytännöt ovat siis saattaneet vaikuttaa näihin hintoihin (ks. (4) kappale).

         4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

   4.5.1   Yleiset huomautukset

               (532)

               Komissio tarkasteli perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti kaikkia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, joilla oli vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujakson aikana.

               (533)

               Vahinkoanalyysiä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudellisia indikaattoreita käyttäen tietoja, jotka oli saatu pyynnön esittäjältä ja tarkistettu ristiin unionin tuottajien edustavuutta koskevaan kyselyyn vireillepanoa edeltävässä vaiheessa toimittamien vastausten kanssa ja otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetuista kyselyvastauksista. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselylomakevastauksiin sisältyvien tietojen perusteella.

               (534)

               Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, tukimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista.

               (535)

               Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

         4.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

   4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

               (536)

               Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 5 a

                  Moduulit – tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä (MW)

                           4 604

                           4 449

                           3 262

                           3 409

                              Indeksi

                              100

                              97

                              71

                              74

                           Tuotantokapasiteetti (MW)

                           8 624

                           7 907

                           7 391

                           6 467

                              Indeksi

                              100

                              92

                              86

                              75

                           Kapasiteetin käyttöaste (%)

                           53

                           56

                           44

                           53

                              Indeksi

                              100

                              105

                              83

                              99

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset.

                  Taulukko 5 b

                  Kennot – tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Tuotantomäärä (MW)

                           1 066

                           7 34

                           1 096

                           1 270

                              Indeksi

                              100

                              69

                              103

                              119

                           Tuotantokapasiteetti (MW)

                           2 384

                           1 844

                           1 778

                           1 811

                              Indeksi

                              100

                              77

                              75

                              76

                           Kapasiteetin käyttöaste (%)

                           45

                           40

                           62

                           70

                              Indeksi

                              100

                              89

                              138

                              157

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset.

               (537)

               Unionin moduulien tuotanto väheni kaikkiaan 26 prosenttia tarkastelujaksolla ja kasvoi 4,5 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kulutuksen vähentyessä tuotantokapasiteetti reagoi vähenevään tuotantoon ja pieneni myös 25 prosenttia tarkastelujaksolla. Kapasiteetin käyttöaste pysyi siten vakaana tarkastelujakson alun ja lopun välillä ja oli 53 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kapasiteetin käyttöaste kasvoi kuitenkin merkittävästi eli 9 prosenttiyksikköä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (kasvua oli 19 prosenttia). On syytä huomata, että otokseen valittujen unionin moduulien tuottajien kapasiteetin käyttöaste oli paljon korkeampi tarkastelujaksolla; se saavutti 85 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä on 39 prosentin lisäys vuoteen 2012 (61 %) nähden.

               (538)

               Unionin kennojen tuotanto lisääntyi 19 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tuotanto pieneni 31 prosenttia vuosien 2012 ja 2013 välillä, mutta se kasvoi 49 prosenttia vuosien 2013 ja 2014 välillä ja vielä 15 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tapahtui samaan aikaan kun tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto joulukuussa 2013, kun taas kulutus väheni jatkuvasti vuosien 2012 ja 2014 välillä mutta kasvoi vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samalla tuotantokapasiteetti väheni 24 prosenttia tarkastelujaksolla, mikä johti kapasiteetin käyttöasteen merkittävään kasvuun vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 45 prosentista 70 prosenttiin. Moduulien tuottajien tavoin otokseen valittujen kennojen tuottajien kapasiteetin käyttöaste (86 %) oli paljon korkeampi kuin koko unionin tuotannonalalla, ja se pysyi vakaana tarkastelujakson aikana.

               (539)

               Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonala supisti kapasiteettiaan vastauksena kulutuksen vähenemiseen. Samaan aikaan se kasvatti tuotantoaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2014, ja tämä paransi sen kapasiteetin käyttöastetta edelleen.

         4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

               (540)

               Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 6 a

                  Moduulit – myyntimäärä ja markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä yhteensä (kytkös- ja avoimet markkinat) unionissa (MW)

                           4 143

                           4 000

                           2 398

                           2 465

                              Indeksi

                              100

                              97

                              58

                              60

                           Markkinaosuus (%)

                           25

                           38

                           32

                           35

                              Indeksi

                              100

                              149

                              128

                              140

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset.

                  Taulukko 6 b

                  Kennot – myyntimäärä ja markkinaosuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Myyntimäärä yhteensä (kytkös- ja avoimet markkinat) unionissa (MW)

                           1 045

                           729

                           1 069

                           1 136

                              Indeksi

                              100

                              70

                              102

                              109

                           Markkinaosuus (%)

                           23

                           16

                           33

                           33

                              Indeksi

                              100

                              72

                              144

                              147

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset.

               (541)

               Moduulien myyntimäärä väheni tarkastelujaksolla 40 prosenttia. Kulutuksen vähentyessä 56 prosenttia tämä kuitenkin johti merkittävään markkinaosuuden kasvuun (40 %) tarkastelujaksolla niin, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla markkinaosuus oli 35 prosenttia.

               (542)

               Unionin tuotannonalan kennojen myynti kasvoi tarkastelujaksolla 9 prosenttia. Tämän tuloksena markkinaosuus kasvoi vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 23 prosentista 33 prosenttiin, kun kennojen kulutus supistui paljon vähemmän kuin moduulien eli 26 prosenttia.

               (543)

               Kulutuksen supistuessa ja tasoitustoimenpiteiden tullessa voimaan unionin tuotannonala kykeni kasvattamaan markkinaosuuttaan sekä moduulien että kennojen osalta.

         4.5.2.3   Työllisyys ja tuottavuus

               (544)

               Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 7 a

                  Moduulit – työllisyys ja tuottavuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           17 321

                           13 918

                           6 506

                           6 303

                              Indeksi

                              100

                              80

                              38

                              36

                           Tuottavuus (kW/työntekijä)

                           266

                           320

                           501

                           541

                              Indeksi

                              100

                              120

                              189

                              203

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset.

                  Taulukko 7 b

                  Kennot – työllisyys ja tuottavuus

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Työntekijöiden lukumäärä

                           2 876

                           1 511

                           1 846

                           1 770

                              Indeksi

                              100

                              53

                              64

                              62

                           Tuottavuus (kW/työntekijä)

                           371

                           486

                           594

                           717

                              Indeksi

                              100

                              131

                              160

                              194

                              Lähde: Europressedienst, edustavuutta koskevat vastaukset, tarkastetut kyselyvastaukset.

               (545)

               Vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä työllisyys väheni moduulien alalla 64 prosenttia ja kennojen alalla 38 prosenttia. Moduulien alalla suurin vähennys (53 %) työntekijöiden lukumäärässä tapahtui vuosien 2013 ja 2014 välillä; tämä on paljon suurempi kuin tuotannon vähennys (27 %) samalla kaudella. Kennojen alalla työntekijöiden lukumäärä vuosien 2013 ja 2014 välillä kasvoi 22 prosenttia, mikä oli paljon vähemmän kuin tuotannon lisääntyminen (49 %) samalla kaudella. Näiden tuloksena tuottavuus kasvoi merkittävästi sekä moduulien (103 %) että kennojen (94 %) alalla tarkastelujakson aikana. Tuottavuuden kasvu vuosien 2013 ja 2014 välillä oli 57 prosenttia moduulien ja 22 prosenttia kennojen alalla.

               (546)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kiisti komission päätelmät unionin tuotannonalan työllistämien työntekijöiden lukumäärästä ja väitti, että suurimman yrityksen, SolarWorldin, kennojen ja moduulien valmistukseen liittyvät työntekijät oli laskettu kahteen kertaan. SolarWorldin ja kaikkien muiden otokseen valittujen yritysten työntekijöitä koskevat luvut on tarkastettu asianmukaisesti ja on varmistettu, että mitään työntekijöitä ei ole laskettu kahteen kertaan vertikaalisesti integroituneiden yritysten tapauksessa. Näin ollen tämä väite hylättiin.

         4.5.2.4   Tukimarginaalin suuruus ja toipuminen aiemmasta tuetusta tuonnista

               (547)

               Kuten 3 jaksossa selitetään, komissio totesi, että tuettu tuonti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja että aurinkosähkön tuotannonalalle annettavien tukien toistuminen on erittäin todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta.

               (548)

               Vahinkoindikaattoreiden analyysi kuitenkin osoittaa, että voimassa olevilla toimenpiteillä on ollut positiivinen vaikutus unionin tuotannonalaan, jonka voidaan katsoa olevan toipumassa aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista.

         4.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

               (549)

               Otokseen valittiin vain kolme kennojen tuottajaa, joista kaksi on EU ProSunin jäseniä. Ne olivat mukana esittämässä pyyntöä, joka sisältää molempien tuottajien luvut. Näin ollen kennojen osalta kaikki mikrotaloudellisiin indikaattoreihin liittyvät luvut, jotka voidaan jäljittää suoraan kolmanteen yritykseen, joka ei ole EU ProSunin jäsen, annetaan vaihteluväleinä, jotta suojataan tämän yhteistyössä toimineen unionin tuottajan luottamuksellisia tietoja.

         4.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

               (550)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

                  Taulukko 8 a

                  Moduulit – myyntihinnat unionissa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW)

                           790

                           651

                           618

                           593

                              Indeksi

                              100

                              82

                              78

                              75

                           Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/kW)

                           1 112

                           813

                           648

                           627

                              Indeksi

                              100

                              73

                              58

                              56

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

                  Taulukko 8 b

                  Kennot – myyntihinnat unionissa

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräinen myyntihinta unionissa vapailla markkinoilla (euroa/kW)

                           378–418

                           307–339

                           239–264

                           258–284

                              Indeksi

                              100

                              81

                              63

                              68

                           Tuotannon yksikkökustannukset (euroa/kW)

                           587–648

                           402–444

                           347–384

                           338–373

                              Indeksi

                              100

                              69

                              59

                              58

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

               (551)

               Edellä olevasta taulukosta käy ilmi yksikkökohtaisten myyntihintojen kehitys unionin vapailla markkinoilla verrattuna vastaaviin tuotantokustannuksiin. Myyntihinnat putosivat merkittävästi eli 25 prosenttia moduulien ja 32 prosenttia kennojen osalta tarkastelujaksolla. Moduulien myyntihinta putosi jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan, mutta kennojen myyntihinta kohosi 5 prosenttiyksikköä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Avoimilla markkinoilla myytyjen kennojen osuus otokseen valittujen tuottajien kokonaistuotannosta oli alle 5 prosenttia, ja lisäksi yksi tuottaja myi suuria määriä erittäin alhaisilla hinnoilla ennen liiketoimintansa lopettamista EU:ssa. Näin ollen tästä indikaattorista ei voitu tehdä merkityksellisiä päätelmiä. Joidenkin otokseen valittujen tuottajien kytkösmarkkinoiden kulutukseen tarkoitetut kennot siirrettiin tai toimitettiin moduulien tuotantoon erilaisilla menetelmillä (esim. muuntohinnoittelu virtuaalimarkkinahinnoilla, muuntaminen tosiasiallisten kustannusten perusteella). Näin ollen myöskään kytkösmarkkinakäytön hintojen kehityksestä ei voida tehdä merkityksellisiä päätelmiä.

               (552)

               Tuotannon yksikkökustannukset putosivat jyrkästi eli 46 prosenttia moduulien ja 42 prosenttia kennojen osalta tarkastelujaksolla.

               (553)

               Moduulien myyntihinnat ovat keskimäärin olleet alemmat kuin tuotannon yksikkökustannukset, mutta ero pieneni jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan ja etenkin sen jälkeen, kun toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2013. Vuonna 2012 myyntihinta oli vain 71 prosenttia moduulien tuotannon yksikkökustannuksista, mutta vuonna 2013 se oli 80 prosenttia, vuonna 2014 94 prosenttia ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 94,5 prosenttia. Näin ollen myyntihinnan ja tuotantokustannusten välinen ero pieneni jyrkästi, 14 prosenttiyksikköä, vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

               (554)

               Kennojen osalta myyntihinta oli 60–67 prosenttia tuotannon yksikkökustannuksista vuonna 2012, 72–80 prosenttia vuonna 2013, 65–72 prosenttia vuonna 2014 ja 72–79 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten kuitenkin edellä selitetään, vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson osalta suuntaukseen vaikutti voimakkaasti yhden unionin tuottajan poikkeuksellisen alhaiset hinnat. Muiden kahden otokseen valitun yrityksen osalta osuudet olivat 75–80 prosenttia vuonna 2014 ja 81–86 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, eli saman suuntaisia moduulien kehityssuunnan kanssa.

               (555)

               Tuotannonala alkoi kaiken kaikkiaan elpyä aiemmasta tuetusta tuonnista ja lisäsi myös ponnistuksiaan kilpailukyvyn säilyttämiseksi, etenkin parantamalla unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuutta (ks. (544) kappale), minkä ansiosta tuottavuus tehostui ja kapasiteetin käyttöaste parani.

         4.5.3.2   Työvoimakustannukset

               (556)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät seuraavasti tarkastelujaksolla:

                  Taulukko 9a

                  Moduulit – keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

                           32 918

                           38 245

                           36 577

                           38 343

                              Indeksi

                              100

                              116

                              111

                              116

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

                  Taulukko 9b

                  Kennot – keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

                           41 289 –45 590

                           45 002 –49 689

                           45 188 –49 895

                           47 825 –52 807

                              Indeksi

                              100

                              109

                              109

                              116

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

               (557)

               Vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti sekä moduulien että kennojen alalla kasvoivat 16 prosenttia. Tämä kasvu johtui pääasiassa irtisanomiskorvauksista, jotka liittyivät työntekijöiden määrän rationalisointiin, ja palkkainflaatiosta.

         4.5.3.3   Varastot

               (558)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 10 a

                  Moduulit – varastot

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (kW)

                           186 533

                           114 792

                           196 944

                           191 207

                              Indeksi

                              100

                              62

                              106

                              103

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

                           33

                           13

                           13

                           11

                              Indeksi

                              100

                              40

                              38

                              34

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

                  Taulukko 10 b

                  Kennot – varastot

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Loppuvarastot (MW)

                           53 029 –58 553

                           90 079 –99 462

                           99 999 –110 415

                           135 492 –149 606

                              Indeksi

                              100

                              170

                              189

                              256

                           Loppuvarastot prosentteina tuotannosta (%)

                           18

                           23

                           12

                           14

                              Indeksi

                              100

                              125

                              68

                              80

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

               (559)

               Varastot kasvoivat tarkastelujakson aikana hieman moduulien osalta (3 %) ja merkittävästi kennojen osalta (156 %). Molempien varastot kuitenkin pienenivät osuutena kokonaistuotannosta, 66 prosenttia moduulien ja 20 prosenttia kennojen osalta.

               (560)

               Varastoja ei voida pitää tällä alalla merkittävänä vahinkoindikaattorina, koska tuotanto ja myynti perustuvat pääasiassa tilauksiin, joten tuottajat pitävät yleensä varastot pieninä.

         4.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

               (561)

               Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

                  Taulukko 11 a

                  Moduulit – kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Riippumattomille asiakkaille, mukaan luettuna Jabil, unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) (60)

                           – 24,4 – – 29,5

                           – 24,4 – – 29,5

                           – 6,8 – – 8,2

                           – 7,7 – – 9,3

                              Indeksi

                              100

                              100

                              361–298

                              319–264

                           Riippumattomille asiakkaille, pois luettuna Jabil, unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                           – 32,7

                           – 27,2

                           – 8,7

                           – 9,5

                              Indeksi

                              100

                              120

                              376

                              344

                           Kassavirta (euroa)

                           – 129 864 423

                           – 69 402 391

                           – 18 231 488

                           – 145 258 620

                              Indeksi

                              100

                              187

                              712

                              89

                           Investoinnit (euroa)

                           24 134 924

                           12 407 723

                           17 333 494

                           24 565 553

                              Indeksi

                              100

                              51

                              72

                              102

                           Investointien tuotto (%)

                           – 6

                           – 10

                           – 3

                           – 2

                              Indeksi

                              100

                              55

                              193

                              258

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

                  Taulukko 11 b

                  Kennot – kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

                           2012

                           2013

                           2014

                           Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

                           Riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

                           – 37,7 – – 41,6

                           – 7,2 – – 7,9

                           – 26,6 – – 29,3

                           – 36,8 – – 40,7

                              Indeksi

                              100

                              527

                              142

                              102

                           Kassavirta (euroa)

                           – 41 934 911  – 46 303 131

                           – 17 537 454  – – 19 364 273

                           – 12 414 052  – – 13 707 182

                           – 29 027 946  – – 32 051 690

                              Indeksi

                              100

                              239

                              338

                              144

                           Investoinnit (euroa)

                           29 435 820 –32 502 051

                           26 074 619 –28 790 726

                           7 001 485 –7 730 807

                           11 429 509 – 12 620 083

                              Indeksi

                              100

                              89

                              24

                              39

                           Investointien tuotto (%)

                           – 6,0 – – 6,7

                           – 2,5 – – 2,7

                           – 24,6 – – 27,2

                           – 31,8 – – 35,1

                              Indeksi

                              100

                              246

                              25

                              19

                              Lähde: tarkastetut kyselyvastaukset

               (562)

               Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

               (563)

               Kuten 507 kappaleessa todetaan, yksi otokseen valittu yritys, Jabil, harjoittaa kokoonpanotoimintaa eikä osallistu moduulien myyntitoimintaan. Sen kannattavuus kehittyi eri tavalla. Se oli kannattava koko tarkastelujakson ajan ja paransi kannattavuuttaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla niin, että se oli 5–15 prosenttia. Jabilin voitot syntyivät kuitenkin maksuista, jotka se keräsi asiakkailtaan kokoonpanopalvelusta, eivätkä moduulien myynnistä. Sille ei myöskään aiheutunut moduulien myyntiin liittyviä menoja, kuten markkinointikustannuksia (sille aiheutui kustannuksia vain uusien sopimusvalmistajien etsimisestä). Sen kustannusrakenne eroaa myös tyypillisestä moduulien tuottajasta, joka on täysimittaisesti vastuussa tuotteensa tuotannosta ja myynnistä. Jabililla on esimerkiksi pienempi käyttöpääoma ja pienemmät varastointikustannukset, muut saamiset/velat ja T&K-kustannukset.

               (564)

               Taulukon 11 a ensimmäisessä sarakkeessa olevassa kannattavuusluvussa yhdistetään kahden eri ryhmän luvut. Siihen sisältyvät moduulien tuottajat, jotka valmistavat ja myyvät tuotetta. Siihen sisältyy myös otokseen valittu yritys Jabil, joka vain kokoaa moduuleja. Saadakseen realistisen kuvan tuotannonalan tilanteesta komissio päätti erottaa toisistaan nämä kaksi ryhmää jatkoanalyysissä. Tämän vuoksi se lisäsi taulukkoon 11 a toisen sarakkeen, jota se pitää luotettavampana unionin moduulialan kannattavuuden arvioimiseksi.

               (565)

               Otokseen valittujen moduulien tuottajien – Jabilia lukuun ottamatta – toiminta oli tappiollista tarkastelujaksolla. Tappiot kuitenkin pienenivät 244 prosenttia tarkastelujakson aikana. Ne pienenivät 5,5 prosenttiyksikköä vuonna 2013 vuoteen 2012 nähden. Tämä osui ajallisesti yksiin toimenpiteiden voimaantulon kanssa (väliaikaiset toimenpiteet tulivat voimaan 6 päivänä kesäkuuta 2013). Tappiot pienenivät merkittävästi enemmän eli 18,5 prosenttiyksikköä vuosien 2013 ja 2014 välillä, kun toimenpiteiden vaikutus kattoi koko vuoden. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tappiot kasvoivat hieman eli 0,8 prosenttiyksikköä. Tähän vaikuttivat kuitenkin pääasiassa yhdelle unionin tuottajalle, joka myöhemmin päätti lopettaa toimintansa, aiheutuneet tappiot. Samaan aikaan kaikkien muiden otokseen valittujen unionin tuottajien tappiot pienenivät edelleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoteen 2014 verrattuna.

               (566)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet vastustivat Jabilin jättämistä pois muun unionin moduulien tuotannonalan voittoluvuista. Ne väittivät, että Jabil oli harvinainen esimerkki kannattavasta tuottajasta ja että sen poisjättäminen on epäjohdonmukaista, kun otetaan huomioon rinnakkaisessa polkumyynnin vastaisessa tutkimuksessa tehty päätös hyväksyä vertailumaan tuottaja, jonka myymät moduulit kootaan toisessa yrityksessä jalostuskorvaussopimuksen nojalla. Komissio ei ole jättänyt Jabilia kannattavuutta koskevan analyysin ulkopuolelle, toisin kuin osapuolet väittävät. Se on pikemminkin tuottanut kaksi erillistä tietojoukkoa, jotta saataisiin merkityksellisempi herkkyysanalyysi. Nämä tiedot osoittavat, että unionin tuotannonalan – myös Jabil mukaan luettuna – toiminta on keskimäärin ja kokonaisuutena ottaen tappiollista. Ne myös osoittavat, että eri unionin tuottajien välillä on suuria eroja niiden liiketoimintamallista riippuen (ks. 513 ja 563 kappale). Sen vuoksi väite oli hylättävä. Lisäksi komissio huomauttaa, että vertailumaan tuottajaa ja unionin tuotannonalaa koskevassa lähestymistavassa ei ole mitään epäjohdonmukaista. Vertailumaan tuottaja on melko samanlainen kuin Jabilin asiakkaat mutta eroaa Jabilin omasta liiketoimintamallista. Vertailumaan tuottaja ottaa täyden vastuun toisen yrityksen kokoamien moduulien myynnistä, mutta Jabil on kokoonpanija, joka perii asiakkailtaan jalostuskorvausmaksun tarjoamastaan kokoonpanopalvelusta. Myös tästä syystä komissio on keskittynyt vahinkoanalyysissä liiketoimiin Jabilin ja muiden sellaisten unionin tuottajien välillä, jotka ovat samassa tilanteessa kuin vertailumaan tuottaja (ks. rinnakkaisen lopullista polkumyyntitullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 kappale).

               (567)

               Kennojen tuottajien tappiot pienenivät 2 prosenttia tarkastelujaksolla. Tappiot pienenivät 31,9 prosenttiyksikköä vuosien 2012 ja 2013 välillä mutta kasvoivat 20,3 prosenttiyksikköä vuosien 2013 ja 2014 välillä ja 10,7 prosenttiyksikköä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kennojen kannattavuuteen vaikutti kuitenkin kaksi poikkeuksellista tapahtumaa. Yhtäältä yksi otokseen valituista tuottajista tuli markkinoille tarkastelujakson aikana mutta muutti joidenkin tuotantokustannustensa raportointia tarkastelujakson viimeisinä vuosina, mikä johti suuriin tappioihin. Toisaalta toisen otokseen valitun tuottajan myyntihinnat olivat poikkeuksellisen alhaiset ja erittäin tappiolliset tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kun se oli lopettamassa tuotantoaan. Sitä vastoin kolmannen otokseen valitun tuottajan tappiot pienenivät jatkuvasti tarkastelujakson aikana.

               (568)

               Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Kannattavuuden tavoin sekin noudatteli negatiivista kehityssuuntausta vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Moduulien osalta nettokassavirta pieneni 11 prosenttia ja kennojen osalta 44 prosenttia tarkastelujaksolla. Vuonna 2014 sekä moduulien että kennojen alalla esiintyneisiin kassavirran vaihteluihin vaikuttivat poikkeukselliset tapahtumat yhden suuren unionin tuottajan kohdalla. Yhtäältä se hankki olemassa olevan tuotantolaitoksen alhaisella ostohinnalla ja toisaalta järjesteli velkansa uudelleen. Vuonna 2015 se maksoi edelleen takaisin merkittäviä lyhennyksiä lainoistaan, minkä vuoksi rahoitustoiminnan kassavirta oli negatiivinen. On syytä huomata, että kyseinen tuottaja raportoi operatiivisen toiminnan positiivisesta kassavirrasta ja toimintansa merkittävästä kohenemisesta verrattuna vuoteen 2014. Kahden muun unionin moduulien tuottajan kassavirta oli positiivinen ja paranemassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, kun taas kahden muun kennojen tuottajan kassavirta oli negatiivinen mutta paranemassa.

               (569)

               Edellä olevista taulukoista näkyy, että unionin tuotannonala lisäsi investointejaan moduulien alalla 2 prosenttia vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Investoinnit kasvoivat 40 prosenttia vuosien 2013 ja 2014 välillä ja 98 prosenttia vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

               (570)

               Investoinnit kennojen alalla vähenivät 61 prosenttia vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Yleiseen investointisuuntaukseen kennojen alalla vaikutti jälleen yhden otokseen valitun unionin tuottajan päätös tuotannon lopettamisesta. Samaan aikaan kahden muun otokseen valitun tuottajan investoinnit kasvoivat nelinkertaisesti vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

               (571)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet toivat esiin, että investoinnit kennoihin vähenivät koko tarkastelujakson ajan eikä toimenpiteiden käyttöönotto vaikuttanut niihin positiivisesti. Tämä on kyllä totta koko otoksen osalta, mutta kuten edeltävässä kappaleessa todettiin, suuntaukseen vaikutti yhden otokseen valitun unionin tuottajan päätös tuotannon lopettamisesta. Kyseisellä tuottajalla oli merkittävästi investointeja kauden alussa muttei juuri lainkaan sen lopussa. Toinen otokseen valittu tuottaja teki vuonna 2013 käynnistysvaiheen investointeja, jotka näkyvät kokonaisinvestointien suurena lisääntymisenä kyseisenä vuonna. Sen jälkeen kun käyttöön otetut toimenpiteet alkoivat vaikuttaa yritysten kannattavuuteen, koko otoksen investoinnit kasvoivat vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä; kaksi otokseen valittua tuottajaa, jotka pysyivät markkinoilla, kasvattivat investointejaan nelinkertaisesti tällä kaudella. Tämän vuoksi hylättiin väite, jonka mukaan toimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttanut positiivisesti investointeihin.

               (572)

               Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Se pysyi negatiivisena koko tarkastelujakson ajan unionin tuotannonalalle aiheutuneiden nettotappioiden vuoksi. Investointien tuotto parani moduulien alalla 4 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana, mutta vuoteen 2013 verrattuna se parani merkittävästi vuonna 2014 (7 prosenttiyksikköä) ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (8 prosenttiyksikköä). Kennojen alalla investointien tuotto heikkeni 25,8–28,4 prosenttiyksikköä tarkastelujakson aikana.

         4.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

               (573)

               Unionin tuotannonalalle aiheutui kaiken kaikkiaan vahinkoa tarkastelujaksolla, kun otetaan huomioon alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönotosta kulunut lyhyt aika sekä alkuperäisessä tutkimuksessa havaittu tuetun tuonnin suuruus ja vahingon taso. Lisäksi havaitut kiertämiskäytännöt (ks. (4) kappale) ovat myös vaikuttaneet vahingon jatkumiseen. Vuoden 2013 puolivälistä lähtien (väliaikaiset toimenpiteet tulivat voimaan 6 päivänä kesäkuuta 2013) ja etenkin vuoden 2014 aikana (ensimmäinen täysi vuosi, jona tasoitustoimenpiteet olivat voimassa) ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan toiminta alkoi kuitenkin vähitellen elpyä.

               (574)

               Useat vahinkoindikaattorit osoittivat myönteistä kehityssuuntausta. Unionin tuotannonala lisäsi moduulien myyntiä unionissa 2,8 prosenttia ja tämän tuloksena sen markkinaosuus kasvoi 9,4 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samalla kaudella unionin tuotannonala lisäsi kytköskäyttöään ja kennojen myyntiä unionissa 6,3 prosenttia ja säilytti 33 prosentin markkinaosuuden. Unionin tuotannonala paransi samalla kaudella myös kapasiteetin käyttöastettaan 9 prosenttiyksikköä moduulien ja 8 prosenttiyksikköä kennojen alalla lisäämällä tuotantoa ja vähentämällä olemassa olevaa kapasiteettia. Myös sen tuottavuus koheni huomattavasti, ja näin se vähensi myyntihintojensa ja keskimääräisten tuotantokustannustensa välistä eroa. Kiinan viennin aiempi hintojen alittavuus oli päättynyt, koska kiinalaiset viejät noudattivat vähimmäistuontihintaa (moduulien hinnoissa ei ollut alittavuutta ja kennojen hinnoissa vain vähän tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Tämän tuloksena unionin tuotannonalan tappiot moduulien alalla vähenivät merkittävästi vuosiin 2012 ja 2013 nähden, vaikka sen toiminta oli edelleen tappiollista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan tappiot kennojen alalla eivät kuitenkaan pienentyneet, koska niihin vaikuttivat kahden otokseen valitun tuottajan poikkeukselliset tapahtumat (ks. 568 kappale). Kolmas otokseen valittu tuottaja sitä vastoin onnistui vähentämään tappioitaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja noudatteli näin moduulien alalla havaittua suuntausta.

               (575)

               Unionin tuotannonala myös kasvatti investointejaan sekä moduulien (41 %) että kennojen (63 %) alalla vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

               (576)

               Toteutetuista toimista ja niiden tuloksena saavutetuista myönteisistä kehityssuuntauksista huolimatta unionin tuotannonala ei onnistunut vieläkään elpymään kiinalaisten viejien aiemmasta tuetusta tuonnista. Kuten edellä todettiin, sekä kennojen että moduulien valmistajien toiminta oli tappiollista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja niiden kassavirta ja investointien tuotto olivat negatiivisia. Lisäksi siitä huolimatta, että kiinalaisten viejien moduulien tuontimäärät vähenivät, niiden markkinaosuus oli edelleen suurempi kuin unionin tuottajien. Kennojen tuonti kasvoi merkittävästi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrällisesti (65 %) verrattuna vuoteen 2012 ja kasvatti markkinaosuuttaan. Kennojen tuonti Kiinasta aiheutti epäsuoraa painetta myös kytkösmarkkinoilla toimiville moduulien tuottajille, joiden kasvua se esti. Tämän vuoksi Kiinasta tuli unionin markkinoille tuontia edelleen merkittäviä määriä hinnoilla, jotka olivat alle unionin tuotannonalan tuotantokustannusten.

               (577)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät, että komissio ei arvioinut kolmansista maista merkittävinä määrinä ja kiinalaisia vientihintoja alemmilla hinnoilla tulevan moduulien tuonnin vaikutuksia unionin tuotannonalaan.

               (578)

               Komissio myöntää, että kolmansista maista tulevan moduulien tuonnin vaikutus on merkittävä tekijä arvioitaessa EU:n tuotannonalan tilannetta. Tämä tuonti oli kuitenkin paljon vähäisempää kuin Kiinasta tuleva tuonti: kolmansien maiden markkinaosuus oli 25 prosenttia (mukaan luettuna moduulit, jotka todellisuudessa olivat kiinalaisia mutta jotka tuotiin kiertämiskäytäntöjä käyttäen) ja Kiinan markkinaosuus oli 41 prosenttia (ja kiertämiskäytännöt huomioon ottaen todellisuudessa korkeampi) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kolmansista maista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni 10 prosenttia vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun taas kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi 4,9 prosenttia samalla kaudella. Nämä kaksi tekijää osoittavat, että Kiinasta tulevalla tuonnilla oli paljon suurempi vaikutus unionin tuotannonalaan kuin kolmansista maista tulevalla tuonnilla. Kolmansista maista tulevien moduulien hinnat eivät myöskään olleet alle Kiinasta tuotavien moduulien hintojen. Kuten 4 a taulukosta näkyy, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kolmansista maista tulevan kokonaistuonnin painotettu keskimääräinen hinta oli 550 euroa/kW, joka oli korkeampi kuin Kiinan keskimääräinen vientihinta 544 euroa/kW. Sen vuoksi nämä väitteet hylättiin.

               (579)

               Useat osapuolet väittivät kennojen osalta, että vahinko oli aiheutunut kolmansista maista tulevasta tuonnista, koska kannattavuus heikkeni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla verrattuna vuoteen 2014; tämä aiheutui kiinalaisen tuonnin vähenemisestä ja samanaikaisesta kolmansista maista tulevan tuonnin lisääntymisestä.

               (580)

               Otokseen valittujen tuottajien tappioiden lisääntymiseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaikuttivat kahteen unionin kennojen tuottajaan kohdentuvat poikkeukselliset tapahtumat, kun taas kolmannen (ja suurimman) tuottajan kannattavuus lisääntyi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vuoteen 2014 verrattuna (ks. 567 kappale). Vaikka Kiinasta tuleva tuonti väheni 3 prosenttiyksikköä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, se lisääntyi 7 prosenttiyksikköä vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä toimenpiteiden voimaantulosta huolimatta. Näin ollen Kiinasta tulevalla tuonnilla oli edelleen merkittävä vaikutus unionin tuotannonalaan. Kolmansista maista tuleva tuonti kyllä lisääntyi 2 prosenttiyksikköä vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mutta se väheni 24 prosenttiyksikköä vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Näin ollen sen vaikutus unionin tuotannonalaan itse asiassa pieneni toimenpiteiden käyttöönottoa seuranneella kaudella. Näin ollen hylättiin väite, jonka mukaan vahinko aiheutui kolmansista maista tulevasta tuonnista.

               (581)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Kiinan viranomaiset väittivät, että jotkin vahinkoindikaattorit kohenivat vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eivätkä välittömästi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Näin ollen toimenpiteiden käyttöönoton ja positiivisten eri suuntausten välillä ei ole selvää yhteyttä.

               (582)

               Komissio myöntää, että jotkin vahinkoindikaattorit, esimerkiksi moduulien osalta markkinaosuus, tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste, kohenivat vasta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eivätkä vuonna 2014. Kun kuitenkin otetaan huomioon aiemmassa tutkimuksessa todetun tuetun tuonnin ja vahingon suuruus, kesti jonkin aikaa kääntää koko tuotannonalaan pätevät negatiiviset suuntaukset. Tätä voidaan selittää sillä, että kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön, unionin tuotannonala oli konsolidoimassa toimintaansa ja useat tuottajat olivat jo konkurssissa tai lähes konkurssissa mutta poistuivat markkinoilta vasta vuonna 2014. Tällä oli suuri vaikutus kaikkiin makroindikaattoreihin, joihin sisältyi myös tällaisia yrityksiä. On myös syytä huomata, että useat indikaattorit, kuten markkinaosuus, tuotanto, kapasiteetin käyttöaste ja tuotantokapasiteetti, jotka olivat olleet negatiivisia koko unionin tuotannonalan tasolla, osoittivat positiivista suuntausta jo vuonna 2014 otokseen valittujen unionin sekä moduulien että kennojen tuottajien osalta. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

               (583)

               Useat asianomaiset osapuolet väittivät, että unionin tuotannonala suoriutuu hyvin ja on toipunut täysin aiemmasta vahingosta. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen kyseiset osapuolet toistivat nämä väitteet. Etenkin SolarWorldin ja Jabilin, jotka ovat selvästi suurimpia moduulien tuottajia unionissa, tilinpäätöksissä ilmoitetut luvut väitetysti osoittavat, että niiden liiketoiminta unionissa oli kasvanut viime vuosien aikana ja että ne olivat kasvattaneet tuotantomäärää, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, vientimyyntiä ja tuottavuutta samalla kun tuotantokustannukset ja varastot ovat pienentyneet.

               (584)

               Otokseen valitut unionin tuottajat (mukaan luettuna Jabil ja SolarWorld) ovat kyllä kasvattaneet tuotantomäärää, kapasiteettia, kapasiteetin käyttöastetta, vientimyyntiä ja tuottavuutta ja pienentäneet tuotantokustannuksia ja varastoja vuonna 2014 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Väite, jonka mukaan tuotannonala on elpynyt täysin aiemmasta vahingosta, on vastoin tutkimuksen päätelmiä, jotka saatiin otokseen valittujen unionin tuottajien tosiasiallisten tarkastettujen tietojen perusteella. Monet mikrotaloudelliset indikaattorit (kannattavuus, kassavirta ja investointien tuotto) perustuvat vain riippumattomille asiakkaille unionissa tapahtuneeseen myyntiin. Lisäksi joillakin otokseen valituista yrityksistä on unionin ulkopuolella merkittävää tuotantoa, joka ei sisälly mikrotaloudellisiin indikaattoreihin. Julkisesti saatavilla olevissa rahoitusasiakirjoissa sen sijaan käsitellään kaikkea asianomaisten yritysten toimintaa ja annetaan usein tietoa koko yritysryhmän konsolidoidusta tilinpäätöksestä. Sen vuoksi perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaiset päätelmät unionin tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta eivät perustuneet julkisesti saatavilla oleviin asiakirjoihin vaan vain tutkimuksessa saatuihin yksityiskohtaisempiin ja todennettuihin tietoihin unionin tilanteesta. Lisäksi päätelmät, jotka tehtiin unionin tuotannonalan tilanteesta, perustuivat kaikilta otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin tietoihin eivätkä vain SolarWorldin ja Jabilin tietoihin. Kuten edellä todettiin, Jabil harjoitti vain moduulien kokoonpanotoimintaa eikä sillä ollut sopimusvastuuta niiden myynnistä. Sen vuoksi sen voittoa ei käytetty analysoitaessa unionin tuotannonalan tilannetta. Tämän vuoksi väite hylättiin.

               (585)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että komission olisi pitänyt ottaa huomioon SolarWorldin tekemien laajamittaisten investointien vaikutukset. Niiden todettiin vaikuttaneen negatiivisesti yritykseen ja koko tuotannonalaan, kun otetaan huomioon yrityksen merkittävä osuus unionin tuotannonalan tuotoksesta.

               (586)

               Investoinnit, joihin osapuoli viittaa, tehtiin vuonna 2015, eivätkä ne koskeneet vain kennoja ja moduuleja vaan myös muuta tuotantoa EU:ssa, kuten kiekkoja (61). Sen vuoksi näillä investoinneilla oli vain osittaista vaikutusta yrityksen moduuli- ja kennoliiketoiminnan kannattavuuden arviointiin. Kuten muut osapuolet toivat esiin, SolarWorld-ryhmä saavutti positiivisen tuloksen vuonna 2016 (62) liiketoiminnassaan sekä Euroopassa että sen ulkopuolella. Tämä ei vaikuttaisi osoittavan tässä vaiheessa, että jo tehdyt investoinnit olisivat vaikuttaneet negatiivisesti yritykseen. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

               (587)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

         5.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

               (588)

               Jotta voitiin arvioida vahingon jatkumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että Kiinan vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (589)

               Unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, kuten 4.5 jaksossa osoitetaan. Tuetun tuonnin jatkuminen ja toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta (ks. 3.8 jakso). Lisäksi vahvistettiin, että Kiinasta tulisi unioniin tuettua vientiä merkittäviä määriä ja entistä alemmilla hinnoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

         5.1   Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti ja hinnoittelukäytäntö ja unionin markkinoiden kauppavirrat ja houkuttelevuus

               (590)

               Kaikkien tässä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti on noin 33 prosenttia otannan yhteydessä saatujen vastausten perusteella. Pelkästään näiden yritysten käyttämätön kapasiteetti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (n. 10 GW) riittää täyttämään koko unionin markkinoiden kysynnän. On syytä huomata, että määrällisesti suurimpien yhteistyössä toimineiden tuottajien käyttämätön kapasiteetti on huomattavasti alempi: niiden kapasiteetin käyttöaste oli 86–97,8 prosenttia.

               (591)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kyseenalaisti nämä tiedot väittämällä, että neljä suurinta kiinalaista tuottajaa (Trina, JA Solar, Jinko ja Canadian Solar) toimivat täydellä kapasiteetilla. Tämän osapuolen mukaan näiden neljän tuottajan osuus Kiinan kokonaisviennistä on yli 40 prosenttia (noin 11,2 GW). Tämän vuoksi kaikkien pienempien tuottajien olisi toimittava vain noin 20 prosentin kapasiteetin käyttöasteella, jotta vuonna 2016 saavutettaisiin komission esittämä 43 prosentin käyttämätön kapasiteetti. Kyseinen asianomainen osapuoli pyysi komissiota esittämään yksityiskohtaisia tietoja, joiden perusteella se on laskenut 43 prosentin keskiarvon.

               (592)

               Komissio huomauttaa ensinnäkin, että kaikkien tässä tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämättömäksi kapasiteetiksi on arvioitu noin 33 eikä 43 prosenttia. Lisäksi osapuolen edellä esittämät laskelmat perustuvat olettamukseen, jonka mukaan JA Solar ja Canadian Solar toimivat yhteistyössä tutkimuksessa. Nämä kaksi valmistajaa eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa. Näin ollen niiden kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste eivät ole komission tiedossa eikä niitä otettu huomioon edellä mainituissa laskelmissa.

               (593)

               Tämän vuoksi väite hylättiin.

               (594)

               Kiinan moduulien tuotantokapasiteetiksi arvioidaan 96,3 GW/vuosi vuonna 2015 ja vuonna 2016 sen odotetaan olevan 108 GW/vuosi (63). Globaalin kysynnän arvioitiin olevan 50,6 GW vuonna 2015 ja sen odotetaan nousevan 61,7 GW:iin (64) tai toisen lähteen mukaan 68,7 GW:iin (65) vuonna 2016. Näin ollen komissio päätteli, että kiinalaisten tuottajien käyttämätön kokonaiskapasiteetti ylitti globaalin kysynnän merkittävästi eli 47,5 prosentilla vuonna 2015 ja ylittää sen 42,9 tai 36 prosentilla vuonna 2016 käytetystä lähteestä riippuen. Eräästä muusta lähteestä vahvistettiin, että globaali kokonaiskysyntä oli 58 GW (66) vuonna 2015, mikä tarkoittaisi, että kiinalaisten tuottajien ylikapasiteetti oli 39,8 prosenttia vuonna 2015.

               (595)

               Vaikka Kiinassa ei otettaisi lainkaan uutta kapasiteettia käyttöön jatkossa, nykyinen kapasiteetti ylittäisi silti merkittävästi aurinkosähköjärjestelmien ennustetun globaalin vuotuisen kysynnän. Todennäköisimmän skenaarion (nk. keskivertokasvun skenaario) mukaan kysyntä olisi 97 GW (67) tai 95 GW (68) vuonna 2020, ja Kiinan tämänhetkinen kapasiteetti kattaisi sen täysin. Lisäksi Kiinan kapasiteetti on kasvanut vakaasti viimeisten 10 vuoden aikana. Se esimerkiksi enemmän kuin kaksinkertaistui vuosien 2012 ja 2015 välillä (43,8 GW:stä (69) 96,3 GW:iin). BNEF:n mukaan pelkästään vuonna 2016 Kiinassa ilmoitettiin olevan tai olevan rakenteilla lisäkapasiteettia 2 GW. Ei myöskään ole mitään näyttöä siitä, että Kiinan kapasiteetti ei jatkaisi kasvuaan lähitulevaisuudessa, kun otetaan huomioon, että se on jatkuvasti laajentunut ainakin viiden viime vuoden aikana. Sen vuoksi jopa vähiten todennäköisessä skenaariossa (nk. korkean kasvun skenaario), jossa globaali vuotuinen kysyntä kasvaa 120 GW:iin (70) vuoteen 2020 mennessä, on todennäköistä, että pelkästään kiinalaiset tuottajat kykenisivät edelleen vastaamaan koko kysyntään, koska niiden olisi laajennettava nykyistä kapasiteettiaan paljon hitaammin kuin aiemmin eli vain 11,3 prosenttia neljässä vuodessa.

               (596)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet kyseenalaistivat komission käyttämät tiedot, jotka koskivat Kiinan kapasiteettia ja globaalia kulutusta. Ne väittivät, että Solar Power Europe ei ole riittävän luotettava lähteenä, koska se ottaa huomioon vain moduulit, jotka on jo liitetty verkkoon, kun taas IHS:n ja BNEF:n arviot ovat tarkempia, koska ne osoittavat käyttöönottoa varten ostetut moduulit.

               (597)

               Komissio kuitenkin analysoi jo edellä olevissa kappaleissa IHS:ltä saadut tiedot ja ennusteet, eivätkä BNEF:n tiedot eroa merkittävästi IHS:n tiedoista. Itse asiassa BNEF:n ja IHS:n arviot vuodelle 2016 (68,7 GW varovainen skenaario ja 70,7 GW optimistinen skenaario) ja vuodelle 2017 (72,9 ja 77,5 GW) täsmäävät täysin ja arviot vuodelle 2018 (BNEF: 83 GW ja IHS: 82 GW) (71) eroavat toisistaan vain hieman; 2018 on viimeinen vuosi, jolle BNEF:llä on arvio. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

               (598)

               Samat osapuolet kiistivät myös komission määrittämän käyttämättömän kapasiteetin kokonaismäärän. Yhden asianomaisen osapuolen mukaan se oli 70 GW vuonna 2016. Se ei kuitenkaan toimittanut tietolähdettä tai mitään menetelmää, jonka perusteella se päätyi tähän lukuun. Vaikka luku olisikin oikea, arvioitu käyttämätön kapasiteetti olisi edelleen riittävä kattamaan koko globaalin kysynnän vuotta 2016 koskevan optimistisimmankin arvion mukaan (70,7 GW (72)). Muut osapuolet eivät toimittaneet mitään arvioita tai esittäneet tutkimuksia tai raportteja, joiden mukaan komission määrittämää käyttämätöntä kapasiteettia olisi pienennettävä. Näin ollen tämä väite ei muuta edellä esitettyjä päätelmiä.

               (599)

               Useat asianomaiset osapuolet totesivat ennen päätelmien ilmoittamista ja sen jälkeen, että 1-luokan yrityksillä (73) on paljon vähemmän ylikapasiteettia kuin 2- ja 3-luokan yrityksillä. BNEF:n mukaan 1-luokan yritysten arvioitu kapasiteetti vuonna 2016 on 46 GW, mikä on vähemmän kuin 2- ja 3-luokan yritysten yhteinen kokonaiskapasiteetti, joka on arviolta 62 GW (74). Kaikki kiinalaisten yritysten luokat toimivat kuitenkin globaaleilla markkinoilla. Jos asiaa tarkastellaan unionin kannalta, toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen vientiä unioniin harjoittivat 1-luokan yritysten lisäksi myös 2- ja 3-luokan yritykset, joskin vähemmässä määrin (viimeksi mainittujen osuus Kiinasta tulevasta kokonaistuonnista oli arviolta 13,6 prosenttia vuonna 2014). Sen vuoksi komissio katsoo, että kaiken tyyppisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetti olisi otettava huomioon määritettäessä Kiinassa käytettävissä olevaa kapasiteettia.

               (600)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli kiisti päätelmän, jonka mukaan kaiken tyyppisten vientiä harjoittavien tuottajien ylikapasiteetti olisi otettava huomioon määritettäessä Kiinassa käytettävissä olevaa kapasiteettia.

               (601)

               Komissio toi esiin, että pelkästään 1-luokan yrityksissä käytettävissä oleva kapasiteetti oli 90 prosenttia koko maailman kulutuksesta vuonna 2015 (arviolta 50,6 GW). Lisäksi se, että 2- ja 3-luokan yritykset – pienistä määristä huolimatta – harjoittavat vientiä EU:hun, osoittaa, että ne toimivat unionin markkinoilla eivätkä rajoita myyntiään vain Kiinan tai muille markkinoille. 2- ja 3-luokan yrityksistä tulevan tuonnin odotetaan lisääntyvän merkittävästi sen jälkeen, kun sitoumuksia peruutettiin hiljattain pääasiassa 1-luokan yrityksiltä. Tämän vuoksi väite hylättiin.

               (602)

               Useat osapuolet väittivät ennen päätelmien ilmoittamista ja sen jälkeen, että Kiinan ylikapasiteetti oli suuressa määrin yliarvioitu, koska aurinkosähköjärjestelmien kysyntä kasvoi vakaasti globaalilla tasolla. Vuotuinen globaali kysyntä kasvoikin 25 prosenttia vuosien 2014 ja 2015 välillä (40,3 GW:sta 50,6 GW:iin) (75). Kuten edellä kuitenkin todettiin, kiinalaisten tuottajien arvioitu ylikapasiteetti on enemmän kuin 47,5 prosenttia tämänhetkisestä kysynnästä. Sen vuoksi kaikkein optimistisimmassakin globaalin kysynnän kasvua koskevassa skenaariossa kiinalaisilla tuottajilla olisi todennäköisesti edelleen riittävästi käyttämätöntä kapasiteettia kysyntään vastaamiseksi. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

               (603)

               Kennojen osalta kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kapasiteetiksi arvioidaan 76,6 GW vuonna 2016, mikä on 12 prosenttia enemmän kuin vuonna 2015 (68 GW) (76). Koska kennojen globaali kysyntä on suunnilleen sama kuin moduulien globaali kysyntä, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kennojen ylikapasiteetti oli 25,6 prosenttia vuonna 2015 ja 19,5 prosenttia vuonna 2016. Lisäksi vuonna 2016 kennojen globaalista kapasiteetista oli Kiinan hallussa 72,8 prosenttia, mikä ylittää merkittävästi kaikki muut kolmannet maat. Neljän seuraavaksi suurimman kolmannen maan käytettävissä oleva kapasiteetti on paljon pienempi kuin Kiinan (Taiwan: 11 GW; Malesia: 4 GW; Korea: 2,7 GW ja Japani: 1,9 GW). Tällä perusteella komissio päätteli, että Kiinalla on myös merkittävä kennojen tuotannon ylikapasiteetti.

         5.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

               (604)

               Useat osapuolet väittivät, että unionin markkinat eivät ole enää houkuttelevat kiinalaisten tuottajien kannalta. Niiden mukaan kennojen ja moduulien kiinalainen tuotanto suunnattaisiin pikemminkin nopeasti laajeneville markkinoille Aasiassa, esimerkiksi Japaniin ja Intiaan. Lisäksi Kiinan kotimarkkinoiden kysyntä on kasvanut viime vuosina ja oli 50 prosenttia Kiinan aurinkomoduulien tuotannosta vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä. Kiinassa otettaisiin väitetysti käyttöön uutta kapasiteettia noin 20 GW vuodessa vuoteen 2020 mennessä. Kun otetaan huomioon aurinkosähköjärjestelmien kasvava määrä Kiinassa, Intiassa ja muilla Kaakkois-Aasian markkinoilla, Kiinan aurinkomoduulien tuotanto suunnattaisiin näin ollen ensisijaisesti tyydyttämään kasvavaa kysyntää näillä markkinoilla.

               (605)

               On totta, että unionin markkinat eivät ole enää niin tärkeät kuin aiemmin, jolloin niiden osuus globaalista vuosittain käyttöön otetusta kapasiteetista oli 60 prosenttia (vuonna 2012). Unionin ei myöskään odoteta olevan nopeasti laajenevien markkinoiden joukossa. Unionin markkinoiden kasvuennuste on melko vaatimaton verrattuna muuhun maailmaan. Solar Power Europen keskivertokasvun skenaarion mukaan Euroopan aurinkoenergian vuotuisen kulutuksen odotetaan kasvavan 8,2 GW:sta noin 15 GW:iin vuonna 2020 (77). Solar Power Europen arvioon sisältyy myös EU:n ulkopuolisia maita (esim. Turkki ja Sveitsi), ja sen kasvuennuste unionin 28 jäsenvaltion osalta ei ole näinkään optimistinen eli noin 11,6 GW (78) vuodeksi 2020.

               (606)

               Unionin markkinat ovat kuitenkin edelleen merkittävät – niiden osuus on 14 prosenttia globaaleista markkinoista ja sen odotetaan pysyvän merkittävänä jatkossakin. Kolme EU:n jäsenvaltiota (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa ja Ranska) olivat aurinkomoduulien kymmenen tärkeimmän markkina-alueen joukossa vuonna 2015. Kuten edellä todetaan, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ylikapasiteetti voisi kuitenkin kattaa globaalin kokonaiskysynnän tulevaisuudessa, myös kaikilla nopeasti kasvavilla markkinoilla, kuten itse Kiina, Intia, Japani ja Etelä-Amerikka yhteensä. Lisäksi kaupan suojatoimenpiteiden käyttöönotto ja vahvistaminen muun muassa Kanadassa ja Yhdysvalloissa on vähentänyt näiden markkinoiden houkuttelevuutta ja lisännyt näin ollen unionin markkinoiden houkuttelevuutta, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               (607)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavista kaupan suojatoimenpiteistä huolimatta Yhdysvallat muodostaa houkuttelevat markkinat kannustimien ja auringon erittäin korkean luonnollisen säteilytason vuoksi. Saman osapuolen mukaan Intiassa ei ole käytössä kaupan suojatoimenpiteitä Kiinasta tulevaa tuontia kohtaan, toisin kuin edellä väitetään. Intia aikoo lisäksi kasvattaa merkittävästi käyttöön otettua kapasiteettiaan.

               (608)

               Komissio huomauttaa, että osapuoli ei toimittanut Yhdysvaltojen osalta mitään näyttöä, jonka mukaan kannustimet korvaisivat täysin epäedullisen aseman, jonka tullit aiheuttavat kiinalaisille tuottajille. Komissio ei väittänytkään, että Yhdysvaltojen markkinat olisivat epähoukuttelevat vaan että tullien voimassaolo vähentää niiden houkuttelevuutta. Intian osalta voidaan todeta, että ehdotettua tullia ei otettu käyttöön ja sen annettiin raueta kesäkuussa 2014. Vaikka Intiassa ei sovelletakaan tulleja, tullit Kanadassa ja Yhdysvalloissa kasvattavat unionin markkinoiden houkuttelevuutta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Se ei myöskään tee unionin markkinoista epähoukuttelevia, koska kaikki muut tässä jaksossa mainitut seikat pätevät edelleen.

               (609)

               Vuonna 2013 käyttöön otetuista tasoitustoimenpiteistä huolimatta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat edelleen hyvin kiinnostuneita unionin markkinoista, mikä tulee esiin siinä, että ne ovat säilyttäneet vahvan aseman unionin markkinoilla. Kuten 4.4 jaksossa todetaan, Kiinasta tuotujen moduulien markkinaosuus oli 41 ja kennojen 16 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja niiden markkina-asema on säilynyt (ja jopa kasvanut kennojen tapauksessa) kolmansista maista tulevaan tuontiin verrattuna. Kiinasta tuotavien moduulien määrä ja markkinaosuus ovat paljon suuremmat kuin kolmansista maista tuotavien (niiden osuus on vain 25 prosenttia). Kennojen tuonnissa kolmansien maiden markkinaosuus oli 51 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla; niiden osuus kuitenkin putosi merkittävästi (32 %) verrattuna vuoteen 2013, jolloin se oli 75 prosenttia. Siitä huolimatta, että toimenpiteet tulivat voimaan vuonna 2013, kennojen tuonti Kiinasta lisääntyi 77,8 prosenttia vuoden 2013 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Kuten toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa vuonna 2015 tuli esiin, jotkin kiinalaiset tuottajat yrittivät välttää toimenpiteitä kiertämällä niitä Taiwanin ja Malesian kautta, jotka ovat tuonnin osalta suurimpia kolmansia maita.

               (610)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet kiistivät päätelmän, jonka mukaan unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta. Yksi osapuolista toi esiin, että koko unionin markkinoita koskevia kasvuennusteita olisi pienennettävä sillä perusteella, että uusien aurinkosähköjärjestelmien määrä väheni 18 prosenttia unionissa vuoden 2016 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana verrattuna edelliseen vuoteen, mikä johtaa melko pessimistiseen arvioon unionin kysynnästä vuonna 2016 (7,1 GW). Tämän myötä unionin kysynnän kehitys olisi pessimististä vuoteen 2020 asti. Lisäksi se katsoi, että kolme suurta unionin markkina-aluetta (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa ja Ranska) menettäisivät houkuttelevuuttaan tulevaisuudessa.

               (611)

               Asianomaisen osapuolen esittämä arvio unionin kokonaiskysynnästä (7,1 GW) on melko hyvä tulos vuodelle 2016, koska se on suunnilleen sama kuin Solar Power Europen alkuperäinen arvio keskivertokasvun skenaariossa vuodella 2016 (7,3 GW) (79). Sen vuoksi osapuolen arvio, jonka mukaan unionin kysyntä noudattelee tällä perusteella alhaisen kasvun skenaariota vuoteen 2020 asti, ei saa tukea tiedoista, jotka se itse toimitti. Vaikka kysyntä noudattaisikin pahinta mahdollista skenaariota ja unionin markkinoiden osuus globaaleilla markkinoilla pienenisi, kiinalaiset viejät eivät välttämättä menettäisi kiinnostustaan unionin markkinoita kohtaan, koska kaikki muut edellä kuvatut seikat pätisivät edelleen. Vaikka unionin markkinoiden suhteellinen osuus globaalista kysynnästä olisikin kutistumassa, ne ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisen viennin kannalta. Muutoin ei esiintyisi kiertämiskäytäntöjä, joita edelleen havaittiin hiljattaisissa Malesiaa ja Taiwania koskevissa tutkimuksissa.

               (612)

               Mitä tulee väitteisiin, joiden mukaan Kiinassa otettaisiin vuosittain käyttöön aurinkosähköjärjestelmiä 20 GW:n edestä vuoteen 2020 mennessä, komission tutkimuksessa on saatu näyttöä, että Kiina ei kykene saavuttamaan tätä korkeaa tavoitetta. Markkinaseurantatietojen mukaan Kiinan tavoitetta alennetaan puutteellisen verkkoinfrastruktuurin, voimakkaasta ylitarjonnasta kärsivien markkinoiden ja uudistuvan energian tukivarojen vajeen vuoksi (80). Kiinan aurinkosähkömarkkinoiden suhdanteiden äärivaihteluja käsitellään tarkemmin 767 kappaleessa.

               (613)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli siteerasi Kiinan energiaviraston lehdistötiedotetta, jossa ilmoitettiin, että seuraavia viittä vuotta koskevan aurinkoenergian käyttöönottosuunnitelman mukaan tarkoituksena on ottaa käyttöön vähintään 105 GW aurinkosähkökapasiteettia vuoteen 2020 mennessä. Osapuolen mukaan tämä lisäisi edelleen kysyntää Kiinassa.

               (614)

               Käyttöön otetun kumulatiivisen kapasiteetin tavoite 105 GW on melko alhainen ja BNEF:n (81) mukaan se saavutetaan jo vuonna 2017. Näin alhainen tavoite on merkityksetön, koska se viittaa siihen, että mitään kasvua ei ole odotettavissa vuoden 2017 jälkeen, mikä on vastoin ennusteita, joiden mukaan Kiinan markkinat kasvavat. Komissio analysoi jo 612 kappaleessa Kiinan markkinoiden kasvuskenaariota; sen mukaan kasvua on vähemmän kuin 20 GW vuodessa vuoteen 2020 asti. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (615)

               Komissio analysoi myös, tulisiko unioniin Kiinasta tuontia hinnoilla, jotka ovat alemmat kuin unionin tämänhetkiset hinnat, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

               (616)

               Lähes kaikilla vientiä harjoittavilla tuottajilla, jotka myivät moduuleja ja kennoja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta unioniin, oli voimassa hintasitoumus, ja niiden vientihinnat EU:hun määräytyivät näissä hintasitoumuksissa asetettujen vähimmäistuontihintojen perusteella. Tämän vuoksi näitä vientihintoja ei voitu pitää merkityksellisenä indikaattorina määritettäessä vientiä harjoittavien tuottajien hinnoittelukäytäntöä, jos toimenpiteet eivät olisi voimassa.

               (617)

               Sen sijaan käytettiin otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien hintoja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintoja. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien kolmansiin maihin suuntautuvan viennin havaittiin alittavan otokseen valittujen unionin tuottajien hinnat keskimäärin 2,2 prosenttia kennojen ja 5,6–9,2 prosenttia moduulien osalta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Luvut osoittavat hintojen keskimääräisen alittavuuden vientiä harjoittavaa tuottajaa kohti (alin ja korkein marginaali yritysten keskuudessa). Kennojen osalta on vain yksi hinnan alittavuuden marginaali, koska kyseessä on sen ainoan otokseen valitun vientiä harjoittavan tuottajan hintojen keskimääräinen alittavuus, joka vei kennoja unioniin.

               (618)

               Yksi osapuoli pyysi painotetun keskimääräisen hinnan erittelyä neljän kyseisen viejämaan osalta (Chile, Intia, Japani ja Singapore), jotta se voisi esittää huomautuksia hinnan alittavuutta koskevista päätelmistä. Hinnan alittavuutta koskevissa laskelmissa ei otettu huomioon painotettua keskimääräistä hintaa kunkin kolmannen maan osalta vaan kaikkien neljän viejämaan painotettu keskimääräinen hinta yhteensä; tämä kuvastaa asianmukaisesti kyseisen viennin määriä ja hintoja. Näin ollen tämä pyyntö hylättiin.

               (619)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että vientiä harjoittavilla tuottajilla ei olisi kannustimia lisätä myyntiään unioniin, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Komissio ei ollut vakuuttunut tästä väitteestä. Kuten määritetyt hinnan alittavuuden marginaalit osoittavat, vientiä harjoittavat tuottajat voisivat lisätä myyntimääriään EU:hun, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Koska niiden hinnat unionissa olisivat alemmat kuin unionin tuottajien hinnat, on kohtuullista olettaa, että kiinalainen vienti pyrkisi saamaan enemmän markkinaosuutta unionissa. Tämän vuoksi väite hylättiin.

               (620)

               Näin ollen komissio päätteli, että kiinalainen tuonti tulisi unioniin alemmilla hinnoilla kuin unionin tuotannonalan nykyhinnat ja että sen myyntimäärä todennäköisesti lisääntyisi ja markkinaosuus kasvaisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

         5.3   Vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

               (621)

               Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että Kiinassa on merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia sekä moduulien että kennojen osalta. Unionin markkinat ovat edelleen houkuttelevat kokonsa ja myyntihintojensa puolesta, etenkin verrattuna Kiinasta kolmansiin maihin tapahtuvan viennin hintatasoon, mitä vahvistavat vielä tiedot aiemmista kiertämiskäytännöistä. Näin ollen komissio piti erittäin todennäköisenä, että tasoitustoimenpiteiden kumoaminen johtaisi tuetun tuonnin valtavaan kasvuun, kun otetaan huomioon todettu tuen jatkumisen ja toistumisen todennäköisyys. Tämän seurauksena unionin tuotannonalalle aiheutuva vahinko jatkuisi.

         5.4   Syy-yhteys

               (622)

               Useat asianomaiset osapuolet totesivat myös ennen päätelmien ilmoittamista ja sen jälkeen, että jos komissio katsoo, että unionin tuotannonalalle on edelleen aiheutunut vahinkoa, se on aiheutunut useista muista syistä, jotka kumulatiivisesti ovat vastuussa koko vahingosta:

                           i)

                           kannustinjärjestelmä on lakkautettu useissa jäsenvaltioissa;

                           ii)

                           unionin tuotannonala ei ole vielä saavuttanut mittakaavaetuja hankkimalla usean GW:n kapasiteetin, jotta se olisi taloudellisesti elinkelpoinen ja sillä olisi vaikutusta globaaleilla markkinoilla;

                           iii)

                           vahinko aiheutuu muista maista tulevasta tuonnista, jonka hinnat olivat 25 prosenttia alemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat;

                           iv)

                           vahinko aiheutuu siitä, että unionin tuottajien moduulien hinnat ovat jatkuvasti alemmat kuin kiinalaisten tuottajien tuontihinnat.

               (623)

               Ensimmäisestä väitteestä komissio tunnustaa, kuten 6.3.2 jaksossa esitetään, että tukijärjestelmien muutokset ja niiden keskeyttäminen tai lopettaminen joissakin jäsenvaltioissa johtivat unionin kulutuksen vähenemiseen vuosina 2012–2014 kulutuksen huippuvuoden 2011 jälkeen. Kulutuksen merkittävä pudotus vaikeutti unionin tuotannonalan kasvua. Komissio kuitenkin havaitsi aiemmassa tutkimuksessa, että unionin tuotannonalan oli täytynyt alentaa hintojaan pääasiassa tuetun tuonnin aiheuttaman paineen eikä tukijärjestelmien muutoksen vuoksi (82). Sen vuoksi Kiinasta tuetusti tulevien tuotteiden suuri määrä oli pääsyy aiemman tutkimuksen aikana aiheutuneeseen vahinkoon. Siitä huolimatta, että kulutus väheni vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 56 prosenttia, unionin tuotannonala kasvatti markkinaosuuttaan moduulien osalta 40 prosenttia ja kennojen osalta 47 prosenttia. Unionin tuotannonalan myyntimäärä alkoi kasvaa vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, kun toimenpiteiden suojaava vaikutus konkretisoitui, kuten 574 kappaleessa todetaan. Tuotannonala myös vähensi kustannuksiaan merkittävästi (ks. taulukot 8 a ja 8 b) ja paransi kapasiteetin käyttöastettaan. Sen vuoksi kulutuksen vähenemisestä huolimatta ja ottaen huomioon voimassa olevat toimenpiteet unionin tuotannonala alkoi elpyä aiemmasta vahingosta. Näin ollen tämä väite hylättiin.

               (624)

               Toisesta väitteestä voidaan todeta, että unionin tuotannonalan kapasiteetti ei ole verrattavissa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viime vuosien kapasiteettiin. Ensinnäkin näiden kiinalaisten yritysten tuotanto ja (yli)kapasiteetti oli massiivista, ja ne valtasivat useita maailman markkinoita osittain tuettujen hintojensa ansiosta; tämän ovat vahvistaneet Euroopan komission lisäksi myös Yhdysvaltojen ja Kanadan viranomaiset. Tuetun tuonnin suurilla määrillä oli päinvastainen vaikutus tuottajiin, jotka joutuivat näiden epäterveiden käytäntöjen kohteeksi. Komissio vahvisti aiemmassa tutkimuksessa (83), että vuonna 2010 unionin tuotannonalan voitto oli 10 prosenttia samanlaisessa kapasiteettitilanteessa (6 983 MW vuonna 2010 ja 6 467 MW tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Kiinasta tuetusti tulevien tuotteiden massiivinen tuonti aiheutti sen, että unionin tuotannonalan kannattavuus romahti, mikä käytännössä esti sitä tekemästä uusia investointeja mittakaavaetujen saamiseksi. Toimenpiteiden suojaava vaikutus antoi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden konsolidoida ja alentaa merkittävästi kustannuksiaan vuonna 2014 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja unionin tuotannonala pääsi oikeille raiteille pystyäkseen hyödyntämään mittakaavaetuja. Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli kiisti tämän. Se väitti, että investoinnit vähenivät toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen eivätkä mahdollistaneet mittakaavaetuja. Tämän väitteen vastaisesti investoinnit itse asiassa lisääntyivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä moduulien että kennojen osalta edeltäviin vuosiin verrattuna. Tämän vuoksi myös tämä väite hylättiin.

               (625)

               Kolmannesta väitteestä komissio vahvisti (ks. taulukot 4 a ja 4 b), että Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli hieman korkeampi kennojen ja hieman alempi moduulien osalta kuin vastaavat keskimääräiset tuontihinnat kolmansista maista. Kennojen osalta Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat 4 prosenttia korkeammat kuin kolmansista maista tulevan tuonnin ja moduulien osalta ne olivat 1 prosentin alemmat. Näin ollen tämä väite oli virheellinen ja se hylättiin. Väitettä, jonka mukaan kolmansista maista tuleva tuonti tekee toimenpiteet tehottomiksi, käsitellään 735 ja 736 kappaleessa.

               (626)

               Neljännestä väitteestä tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevien moduulien keskimääräinen tuontihinta oli jatkuvasti alempi kuin unionin tuottajien keskimääräiset myyntihinnat EU:ssa. Esimerkiksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta oli 544 euroa/kW (84), kun unionin keskimääräinen hinta oli 593 euroa/kW. Näin ollen myös tämä väite oli virheellinen ja se hylättiin. Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

               (627)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi asianomainen osapuoli väitti, että toimenpiteet aiheuttivat vahingon, koska ne korottavat muiden kuin vertikaalisesti integroituneiden moduulien tuottajien kennojen kustannuksia. Moduulien valmistajat voivat kuitenkin hankkia edullisia kennoja kolmansista maista eikä niillä ollut puutetta tällaisten kennojen tarjonnasta, kuten 7.4.1 jaksossa esitetään. Näin ollen tämä väite hylättiin.

         6.   UNIONIN ETU

   6.1   Unionin tuotannonalan etu

               (628)

               Tässä jaksossa käsitellään unionin moduulien valmistajien etua. Unionin kennon valmistajien etua analysoidaan 7 jaksossa – osittainen välivaiheen tarkastelu.

               (629)

               Unionissa on yli 100 tiedossa olevaa moduulien valmistajaa. Unionin tuotannonalaa edustaa EU Pro Sun -järjestö, joka on pyynnön esittäjä. EU Pro Sun edustaa 31:tä unionin kiekkojen, kennojen ja moduulien valmistajaa.

               (630)

               Toimenpiteiden jatkaminen antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää kasvaneen markkinaosuutensa unionissa ja toipua aiheutuneesta vahingosta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus unionissa kasvoi vuoden 2012 tasolta 25 prosentista 35 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (ks. 540 kappale). Kun otetaan huomioon kiinalaisten moduulien kolmansiin maihin suuntautuvan myynnin hinnat ja Kiinan suuri käyttämätön kapasiteetti, kiinalaisia moduuleja tullaan tuomaan unioniin vähimmäistuontihinnan alittavilla hinnoilla suurempia määriä, jos toimenpiteiden annetaan raueta, kuten 4.6 jaksossa vahvistetaan. Sen vuoksi toimenpiteiden jatkaminen suojaisi unionin tuotannonalaa intensiiviseltä ja epäterveeltä hintapaineelta, jota Kiinasta tuleva tuonti muutoin aiheuttaisi.

               (631)

               Jos toimenpiteiden voimassaoloa ei pidennetä, unionin moduulien tuotantoon tehdyt suuret T&K- ja pääomainvestoinnit voisivat valua hukkaan, koska niitä ei voida helposti siirtää tuottavaan käyttöön muilla sektoreilla. Jos unionin moduulien tuottajat menevät konkurssiin, suurin osa 6 300 työntekijästä, jotka toimivat moduulien tuotannossa, menettävät työpaikkansa. Tämä työvoima on enimmäkseen erittäin ammattitaitoista. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen antaa sitä vastoin unionin tuotannonalalle lisäaikaa toipua täydellisesti aiemman tuetun tuonnin vaikutuksista.

               (632)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli pyysi komissiota yksilöimään ne kennojen ja moduulien valmistajat, jotka eivät kannata toimenpiteitä. Komissio selvensi, että mikään osapuoli, joka pitää itseään osana unionin tuotannonalaa, ei ilmoittanut vastustavansa toimenpiteitä. Sama osapuoli pyysi komissiota poistamaan unionin kiekkojen valmistajat niiden 31 yrityksen luettelosta, joita EU ProSun edustaa. Komissio selvensi, että EU ProSun edustaa 29:ää unionin kennojen ja moduulien valmistajaa.

               (633)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet olivat eri mieltä siitä, että toimenpiteet ovat unionin tuotannonalan edun mukaisia. Nämä osapuolet olivat eri mieltä myös siitä, että Kiinasta tuetusti tulevat tuotteet kohdistaisivat epätervettä hintapainetta unionin tuotannonalaan. Ne väittivät lisäksi, että komission toimien taustalla on tavoite säilyttää unionin tuotannonalan markkinaosuus ja että komissio suojelee pientä osaa aurinkosähköteollisuudesta koko aurinkosähköalan arvoketjun kustannuksella.

               (634)

               Komissio muistuttaa, että perusasetuksen mukaan kaupan suojatoimenpiteillä pyritään suojaamaan unionin tuotannonalaa tuetun tuonnin aiheuttamalta merkittävältä vahingolta, jos se on unionin tuotannonalan edun mukaista. Tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa todettiin tuen ja vahingon jatkumisen todennäköisyys, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Komissio havaitsi myös, että unionin aurinkomoduulien markkinat supistuivat useista syistä, jotka eivät liittyneet toimenpiteiden käyttöönottoon (ks. 681 kappale). Sen vuoksi unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvu on keskeinen indikaattori, joka osoittaa toimenpiteiden tehokkuuden.

               (635)

               Näin ollen komissio päätteli, että moduuleja koskevien toimenpiteiden jatkaminen on selvästi unionin tuotannonalan edun mukaista.

         6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja tuotantoketjun alku- ja loppupään yritysten etu

   6.2.1   Alustavat huomautukset

               (636)

               Merkittävä määrä unionin tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiä, joko yksinään tai järjestöjensä kautta, pyysi toimenpiteiden päättämistä unionin etua koskevilla perusteilla. Ne väittivät, että toimenpiteillä on ennakoimattomia negatiivisia seurauksia valtaosaan työpaikoista Euroopan aurinkosähkösektorilla. Niiden mukaan toimenpiteet aiheuttavat aurinkosähköjärjestelmien hintojen kohoamisen, mikä hillitsee kysyntää ja millä on negatiivisia seurauksia tuotantoketjun alku- ja loppupään yritysten työllisyyteen. Lisäksi väitteen mukaan negatiivisia vaikutuksia kohdistuu myös laajempiin poliittisiin tavoitteisiin, jotka koskevat ilmastonmuutosta ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä. Nämä osapuolet toivat esiin, että olosuhteet ovat muuttuneet sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet hyväksyttiin joulukuussa 2013, etenkin on siirrytty pois kiinteähintaisista tukijärjestelmistä (esim. syöttötariffit ja -preemiot) tarjouskilpailuihin, aurinkoenergialla on saavutettu verkkopariteetti joillakin unionin alueilla tai joidenkin asiakasryhmien parissa ja unioni ratifioi lokakuussa 2016 Pariisin sopimuksen, joka täydentää Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevaa puitesopimusta (UNFCCC). Jotkin osapuolet väittivät vielä, että unionissa ei valmisteta riittävästi moduuleja kattamaan unionin kysyntää, toimenpiteistä tuli tehottomia, kun kolmansien maiden vienti lisääntyi, ja toimenpiteet hyödyttävät pääasiassa kolmansien maiden viejiä.

         6.2.2   Etuyhteydettömät tuojat

               (637)

               Tutkimuksessa ilmoittautui kaksi etuyhteydetöntä moduulien tuojaa, jotka vastasivat kyselylomakkeeseen ja joiden vastaukset tarkastettiin myöhemmin (ks. 30 kappale). Nämä etuyhteydettömät tuojat lähettivät myös useita lisähuomautuksia, joissa esitettiin niiden näkökannat siitä, miksi toimenpiteet olisi päätettävä. Aurinkopaneelien tuojien kannattavuus on heikko. Ne toimittivat luettelon muista tuojista ja tukkumyyjistä, jotka tekivät konkurssin tai vähensivät merkittävästi työntekijöitään sen jälkeen, kun kiinalaisten aurinkomoduulien kirjaamisvelvoite otettiin käyttöön maaliskuussa 2013. Jotkin näistä yrityksistä antoivat kiinalaisia aurinkomoduuleja koskevien toimenpiteiden käyttöönoton pääsyyksi maksukyvyttömyystilanteelleen, esimerkiksi Gehrlicher. Etuyhteydettömät tuojat väittivät, että toimenpiteet nostavat aurinkosähkön hintaa ja heikentävät kysyntää.

               (638)

               Nämä etuyhteydettömät tuojat totesivat myös, että vähimmäistuontihintaa koskeva sitoumus asettaa ne ja muut tuotantoketjun loppupään yritykset, jotka toimivat kansainvälisillä markkinoilla (kuten suunnittelu-, hankinta- ja rakentamispalveluyritykset) epäedulliseen asemaan, koska sitoumus rajoittaa niiden mahdollisuuksia ostaa moduuleja johtavilta kiinalaisilta 1-luokan tuottajilta. Sitoumus ei mahdollista tutkimuksen kohteena olevan tuotteen rinnakkaismyyntiä unionissa ja unionin ulkopuolella. Sen vuoksi kiinalaiset viejät eivät voi toimittaa moduuleja etuyhteydettömille tuojille, jotka toimivat myös unionin ulkopuolisilla markkinoilla (esim. Sveitsissä tai Yhdysvalloissa), jos moduulit kuuluvat etuyhteydettömien tuojien tukkumyyntivalikoimaan unionissa. Tämä on väitteen mukaan merkittävä haitta näiden yritysten toimimiselle tukkumyyjinä ja hanketoteuttajina globaalisti kasvavilla aurinkosähkömarkkinoilla.

               (639)

               Nämä etuyhteydettömät tuojat väittivät myös, että nykymuodossaan toimenpiteet aiheuttavat merkittävän lisäriskin liiketoiminnalle ja lisäävät hallinnollista rasitetta. Niiden mukaan hallinnolliset lisätoimet, kuten Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamarin, jäljempänä ’CCCME’, antama todistus ja unionin tulliviranomaisten perusteelliset tarkastukset, pidentävät tilauksen ja toimituksen välisen ajan seitsemästä 11 viikkoon.

               (640)

               Komissio havaitsi, että toimenpiteiden käyttöönoton jälkeenkin kiinalaisten moduulien markkinaosuus unionin markkinoilla oli edelleen suhteellisen suuri. Vaikka kiinalaisten moduulien markkinaosuus unionissa putosi vuoden 2012 tasolta 66 prosentista, se oli edelleen korkealla tasolla (41 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen vuoksi Kiina oli suurin moduulien myyjä unionissa, suurempi kuin unionin tuotannonala, jonka markkinaosuus oli 35 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi riippumattomat tuojat pystyivät vapaasti hankkimaan aurinkomoduuleja kolmansista maista. Yhteistyössä toimineet tuojat korvasivat ainakin jossakin määrin kiinalaiset moduulit kolmansista maista peräisin olevilla moduuleilla. Yhteistyössä toimineet tuojat, jotka toimivat tukkumyyjinä ja järjestelmäintegraattoreina (85), myivät myös unionin tuotannonalan moduuleja; sen vuoksi ne saivat etua muualta maailmasta tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvusta sekä unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvusta. Näin ollen yhteistyössä toimineiden tuojien heikompien tulosten täytyy osittain johtua vähenneestä unionin kysynnästä unionin aurinkosähkön tuotannonalan suhdanteiden äärivaihtelujen seurauksena (ks. tarkemmin 6.3.2 jakso).

               (641)

               Rinnakkaismyyntiä koskeva kielto otettiin käyttöön, jotta vältettäisiin korvaavat järjestelyt, jotka saattaisivat vaarantaa sitoumuksen toimivuuden. Kiinalaista tuontia koskevia hallinnollisia lisätoimia otettiin käyttöön, jotta voitaisiin parantaa toimenpiteiden seurantaa ja välttää kaikenlaiset kiertämiskäytännöt, jotka voisivat vaarantaa sitoumuksen toimivuuden.

               (642)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät, että komissio ei ottanut huomioon tuojien etua. Niiden mukaan toimenpiteet kohottivat hintoja, joilla aurinkosähkötuotteita voitiin ostaa. Sen vuoksi tuojat kärsivät kysynnän pienenemisestä.

               (643)

               Komissio huomauttaa, että toimenpiteiden keskeisenä tavoitteena oli palauttaa vahinkoa aiheuttamaton hinta tuotteeseen, jota havaittiin tuotavan tuetusti. Tästä loogisesti seuraa tuetusti tuodun tuotteen hinnan kohoaminen. Kiinasta tuetusti tulevilla tuotteilla oli erittäin suuri markkinaosuus unionissa ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Niiden markkinaosuus putosi toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Komissio kuitenkin havaitsi, että vahinkoa aiheuttamattoman hintatason palauttamisesta johtuvalla hinnan korotuksella oli vain vähäinen vaikutus unionin kokonaiskysyntään (ks. asian perusteellinen käsittely 6.3 jaksossa). Sen vuoksi komissio päättelee, että etuyhteydettömille tuojille aiheutui vain vähän vahinkoa toimenpiteiden aiheuttamasta kysynnän vähenemisestä.

         6.2.3   Tuotantoketjun loppupään yritykset

               (644)

               Yli 140 tuotantoketjun loppupään yritystä rekisteröityi asianomaisiksi osapuoliksi. Tuotantoketjun loppupään yrityksiä ovat aurinkopaneelien asentajat, suunnittelu-, hankinta- ja rakentamispalveluyritykset, käyttö- ja ylläpitoalan yritykset ja hankkeiden rahoituksen alalla toimivat yritykset. Suurin osa yrityksistä vain rekisteröityi asianomaisiksi osapuoliksi ilman jatkotoimia, mutta noin 30 yritystä toimitti perustellumpia kannanottoja, joissa vastustettiin toimenpiteitä. Kolme suunnittelu-, hankinta- ja rakentamispalveluyritystä toimitti kyselyvastauksen. Lisäksi yli 400 tuotantoketjun loppupään yritystä kaikista jäsenvaltioista oli allekirjoittajina avoimessa kirjeessä, jossa pyydettiin toimenpiteiden päättämistä.

               (645)

               Yli 30 Euroopan laajuista ja kansallista järjestöä, jotka edustivat aurinkosähköalan yrityksiä, lähetti toimenpiteitä vastustavia kirjeitä. Niiden joukossa oli AIE (European Association of Electrical Contractors), joka väitti edustavansa unionin asentajien etuja Euroopan tasolla. Aktiivisimmat järjestöt olivat SPE ja SAFE. SAFE on tätä tarkoitusta varten perustettu 50 saksalaisen yrityksen järjestö ja SPE väittää olevansa aurinkosähkön tuotannonalan edustavin järjestö Euroopassa; sillä on yli 100 eurooppalaista jäsentä, joista yli 80 kannattaa sekä aurinkomoduuleja että -kennoja koskevien toimenpiteiden päättämistä.

               (646)

               EU Pro Sun toi esiin, että useat suuret kansalliset aurinkosähköalan järjestöt suhtautuivat toimenpiteisiin neutraalisti, vaikka jotkin niistä ovat SPE:n jäseniä. Tämä koskee erityisesti seuraavia: Bundesverband Solarwirtschaft (BSW), Saksa (Euroopan suurin aurinkosähköalan järjestö), British Photovoltaic Association (BPVA), Syndicat des Energies Renouvenables (SER), Ranska, ja ANIE Rinnovabili (Confindustrian uusiutuvan energian osasto), Italia. Lisäksi EU Pro Sun ilmoitti, että sitä tukee myös 150 eurooppalaista asennusyritystä. Yksikään asennusyritys ei kuitenkaan ilmaissut avoimesti tukeaan toimenpiteille. Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö ja eurooppalainen ammattiliitto IndustriALL lähettivät yhteisen kirjeen, jossa tuettiin toimenpiteitä. Saksan energiankuluttajien järjestö Bund der Energieverbraucher lähetti kirjeen, jossa tuettiin toimenpiteitä tasolla, joka vastaa teknologian kehityksestä saatavia kustannussäästöjä.

               (647)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen EU ProSun kiisti väitteen, jonka mukaan yksikään asennusyritys ei tukenut avoimesti toimenpiteitä. EU ProSun toi esiin toimenpiteitä tukevien 150 asennusyrityksen kirjeen ja kahden Fachpartnerbeirat der SolarWorld AG:n jäsenen allekirjoittaman kirjeen, jotka molemmat on lähetetty lokakuussa 2016. Komissio huomauttaa, että 150 asennusyritystä halusivat pysyä nimettöminä, minkä vuoksi komissio katsoo edelleen, että ne eivät olleet avoimesti tukeneet toimenpiteitä. Komissio huomauttaa myös, että Fachpartnerbeirat der SolarWorld AG väitti edustavansa 800:aa asennusyritystä, mutta niiden nimiä ei toimitettu. Komissio kuitenkin vahvisti, että Fachpartnerbeirat der SolarWorld AG:n puolesta avoimen kirjeen allekirjoittaneet kaksi asennusyritystä tukivat avoimesti toimenpiteitä.

               (648)

               Osapuolet, jotka vastustivat toimenpiteitä unionin etua koskevilla perusteilla, väittivät että tuotantoketjun loppupään yritysten osuus on yli 80 prosenttia eurooppalaisen aurinkosähköalan arvoketjun työllisyydestä ja lisäarvosta. Ne toivat esiin, että ne luovat paljon enemmän työpaikoja kuin unionin kennojen ja moduulien valmistajat. SPE esitti Ernst & Youngin laatiman raportin, jonka mukaan tuotantoketjun loppupään yritykset työllistävät yli 110 000 henkeä. Raportissa ei kuitenkaan selitetä menetelmää, jolla tämä suuri työntekijämäärä on laskettu. Eräs osapuoli katsoi, että tuotantoketjun loppupään yritykset työllistävät noin 65 000 henkeä; olettamuksena oli noin 7 kokoaikaista työntekijää/MW/vuosi. Myöskään tämä osapuoli ei kuitenkaan esittänyt näyttöä olettamuksensa perustaksi.

               (649)

               Komissio käytti perustana analyysiä edustavista hankkeista (maahan asennetut, kaupallisten ja asuinrakennusten voimalat) ja havaitsi, että tuotantoketjun loppupään yrityksissä toimivien työntekijöiden määrä on enintään 50 000. Tämä luku perustuu olettamukseen, jonka mukaan koko aurinkosähköjärjestelmä (mukaan luettuna hankkeen ja paikan kehittäminen, jakelu, logistiikka, varsinainen asennus ja kaikkiin näihin liittyvät yleiskustannukset) vaatii noin 5,2 kokoaikaista työntekijää/MW/vuosi (86) ja toiminta ja huolto vaativat noin 0,08 kokoaikaista työntekijää/MW/vuosi. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että kennojen ja moduulien valmistus tarjoaa noin 8 000 työpaikkaa, pitää paikkansa, että tuotantoketjun loppupään sektori työllistää on merkittävästi enemmän kuin kennojen ja moduulien tuotantosektori.

               (650)

               Komission tutkimuksessa havaittiin myös, että useimmissa aurinkosähkösektorin tuotantoketjun loppupään työpaikoissa on kyse kaupallisten ja asuinrakennusten katoille sekä maahan asennettavista moduuleista. Nämä työpaikat eivät yleensä vaadi merkittäviä pääomasijoituksia erityisesti aurinkosähköjärjestelmiin – monia työkaluja ja koneita, kuten nostureita, kaivureita ja poria, voidaan käyttää myös muussa rakennustyössä. Jotkin asentajat ovat keskittyneet yksinomaan aurinkosähkösektorille ja voivat suorittaa erittäin paljon lisäarvoa tuovia tehtäviä, mutta monet suorittavat myös muita töitä rakennus- tai energia-alalla tai voivat helposti siirtyä näille aloille ilman, että sillä olisi suurta vaikutusta heidän tuloihinsa. Yksi asianomainen osapuoli totesi, että monet asentajat Saksassa olivat hiljattain siirtyneet rakennussektorille aurinkosähköasennusten alhaisten marginaalien ja rakennusalan kasvavien marginaalien vuoksi. Sen vuoksi monien asentajien taloudellinen selviytyminen tai vauraus ei riipu pelkästään aurinkosähkösektorista.

               (651)

               Sama koskee useimpia suunnittelu-, hankinta- ja rakentamispalveluyrityksiä, joka ilmoittautuivat tutkimuksessa. Useimmat niistä ovat mukana myös muiden uusiutuvien energialähteiden kehitystyössä, tai ne ovat suuria rakennusyrityksiä, jotka toteuttavat hankkeita yleisesti rakennussektorilla. Toimenpiteiden vaikutus tuotantoketjun loppupään yritysten tuloihin ja työllisyyteen riippuu toimenpiteiden vaikutuksesta kysyntään, ja tätä käsitellään 6.3 jaksossa.

               (652)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet kiistivät komission näkökannan, jonka mukaan E&Y:n raportissa ei selitetty menetelmää, jolla työllisyys aurinkosähkösektorin tuotantoketjun loppupään yrityksissä oli laskettu. Solar Power Energy toimitti lisätietoja menetelmästä. Lisätietojen toimittamisen jälkeenkin komissio oli edelleen sitä mieltä, että menetelmä oli epäselvä eikä raportissa tai lisätiedoissa etenkään esitetty, miten monta henkeä työllistyi aurinkosähköhankkeen asennuksessa kullakin keskeisellä segmentillä.

               (653)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät, että komissio aliarvioi työpaikkojen määrän tuotantoketjun loppupään yrityksissä unionissa. Nämä osapuolet toimittivat täydentäviä raportteja, joissa arvioitiin työpaikkojen määräksi 120 250 (87) unionissa vuonna 2014 (”Eurobserver”) ja 31 600 Saksassa vuonna 2015 (GWS/DIW/DLR (88)).

               (654)

               Komissio huomauttaa, että GWS/DIW/DLR:n raportti kattoi koko aurinkosähköalan arvoketjun kokonaistyöllisyyden. Näin ollen raportissa esitettyihin 31 600 työpaikkaan sisältyvät myös tuotantoketjun alkupään samoin kuin kennojen ja moduulien valmistukseen liittyvät työpaikat. Tuotantoketjun alkupään sektorin uskotaan työllistävän Saksassa useita tuhansia työntekijöitä, pelkästään Wacker ilmoitti työllistävänsä 3 000 henkeä. Myös aurinkosähköalan tuotantolaitteiden ja laitekokonaisuuksien valmistajat väittävät työllistävänsä muutamia tuhansia henkilöitä. Myynti unionissa vaikuttaa näihin työpaikkoihin vain osittain, koska tuotantoketjun alkupään yritykset vievät suurimman osan tuotoksestaan unionin ulkopuolelle.

               (655)

               Lisäksi noin 10 000 hengen raportoidaan työllistyvän käyttöön ja kunnossapitoon liittyvässä toiminnassa. Raportissa ei määritellä käyttöä ja kunnossapitoa mitenkään. Komissio olettaa, että käytöllä ja kunnossapidolla tarkoitetaan kaikkea toimintaa, joka on tarpeen olemassa olevien aurinkosähkölaitosten jouhevan toiminnan varmistamiseksi, kuten paneelien puhdistus, korjaukset, lähettämön hoitaminen. Näiden työpaikkojen määrä on laskettu olemassa olevan kumulatiivisen aurinkosähkökapasiteetin perusteella, joka on noin 40 GW Saksassa (89). Näin ollen käyttöön otettavat toimenpiteet voivat vaikuttaa jo olemassa oleviin 10 000 käyttö- ja kunnossapitotyöpaikkaan vain siltä osin kuin ne estävät vanhojen aurinkosähköjärjestelmien korvaamisen. Kun kuitenkin otetaan huomioon useimpien järjestelmien keskimääräinen 20 vuoden käyttöikä ja suhteellisen hiljattainen asennusajankohta, näihin työpaikkoihin kohdistuisi vaikutuksia vain, jos toimenpiteet olisivat voimassa kauemmin kuin tässä asetuksessa ehdotetun ajanjakson. Sen vuoksi tuotantoketjun loppupään sektorilla Saksassa työskentelevien henkilöiden lukumäärä, johon toimenpiteet saattavat vaikuttaa, on merkittävästi vähemmän kuin 31 600 henkeä.

               (656)

               Eurobserver-raportissa ei eroteta toisistaan tuotantoketjun alkupään ja loppupään eikä valmistussektorin työpaikkoja. Lisäksi raportissa esitetyt aurinkosähköalan työllisyysluvut Saksassa ovat samat kuin GWS/DIW/DLR:n tutkimuksessa vuodelta 2014. Sen vuoksi komissio katsoi, että tuotantoketjun loppupään sektorilla unionissa työskentelevien henkilöiden lukumäärä, johon toimenpiteet väitetysti saattavat vaikuttaa, on paljon vähemmän kuin 120 250 henkeä.

               (657)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet olivat eri mieltä komission päätelmästä, jonka mukaan on helpompaa vaihtaa työpaikkaa moduulien asennusalalta yleiselle rakennusalalle kuin moduulien valmistuksesta muille sektoreille. Yksikään osapuolista ei kuitenkaan toimittanut mitään tarkkoja tietoja siitä, minkä osuuden paneelien asennuksista suorittavat yleiset rakennusyritykset (esim. maansiirtotyöt ja maisemointi maahan asennettavien voimaloiden osalta ja kattorakenteiden vahvistaminen katolle asennettavien voimaloiden osalta).

               (658)

               Komissio on jo myöntänyt, että tuotantoketjun loppupään sektorilla työskentelee merkittävästi enemmän ihmisiä kuin moduulien valmistuksessa. Se on myös todennut, että useat työpaikat tuotantoketjun loppupäässä vaativat erityistaitoja, joiden vuoksi niistä on vaikea siirtyä muille aloille. Se on kuitenkin myös todennut, että toimenpiteiden vaikutus kysyntään on se keskeinen tekijä, joka vaikuttaa työpaikkoihin tuotantoketjun loppupäässä. Työntekijöiden absoluuttinen lukumäärä ja se, onko työpaikasta vaikea siirtyä muille aloille, ei ole merkityksellistä tässä yhteydessä. Komissio havaitsi, että toimenpiteillä oli vain vähäinen vaikutus aurinkosähkömoduulien kysyntään ja näin ollen myös tuotantoketjun loppupään työllisyyteen (asiaa käsitellään perusteellisesti 6.3 jaksossa).

         6.2.4   Tuotantoketjun alkupään yritykset

               (659)

               Tuotantoketjun alkupään yritykset tuottavat raaka-aineita, kuten monikiteistä piitä ja kiekkoja, valmistavat laitteita kennoja ja moduuleja varten ja huolehtivat laitekokonaisuuden komponenteista (esim. invertterit, varastointi, kokoonpano). SolarWorld, joka on unionin suurin kiekkojen valmistaja, tukee toimenpiteitä. Lisäksi toinenkin unionin kiekkojen valmistaja ilmoitti kannattavansa toimenpiteitä. Toisaalta kahdeksan muuta ilmoittautunutta unionin tuotantoketjun alkupään yritystä vastusti toimenpiteitä. Useimmat näistä tuotantoketjun alkupään yrityksistä ilmoittautuivat kuitenkin myöhemmässä vaiheessa tai eivät toimittaneet kyselyvastausta. Ainoastaan monikiteisen piin valmistaja, Wacker Chemie AG, jäljempänä ’Wacker’, toimitti kyselylomakkeeseen vastauksen, joka tarkastettiin (ks. (30) kappale).

               (660)

               Tuotantoketjun alkupään yritykset, jotka pyysivät toimenpiteiden päättämistä, toistivat väitteensä, jonka mukaan toimenpiteet heikentävät kysyntää korkeampien hintojen vuoksi, ja tämä vaikuttaa negatiivisesti koko aurinkosähkön arvoketjuun. Useat yritykset väittivät, että kysynnän heikentymisen vuoksi niiden liikevaihto ja voitto pienenivät, ne menettivät työpaikkoja eivätkä ne pystyneet investoimaan T&K-toimiin puutteellisten resurssien vuoksi. Koska ne toimittivat huomautuksensa myöhässä eivätkä vastanneet kyselylomakkeeseen, niiden tilannetta ei kuitenkaan voitu tarkastaa. Komission arvion mukaan tuotantoketjun alkupään yritykset saattavat työllistää useita tuhansia.

               (661)

               Tarkastettu monikiteisen piin tuottaja tarjoaa yli 2 000 työpaikkaa suoraan ja noin 1 000 työpaikkaa välillisesti unionissa. Sillä on myös suuri, yli 17 miljoonan euron T&K-budjetti, joka liittyy aurinkosähkön raaka-ainetuotantoon. Vaikka Wackerin liikevaihto ja työllisyys pysyivät vakaina tutkimusajanjakson aikana, se vastustaa kiivaasti toimenpiteitä ja väittää, että niillä on negatiivinen vaikutus kauppasuhteisiin Kiinan kanssa. Kiina on ehdottomasti suurin aurinkokiekkojen ja -kennojen tuottaja, minkä vuoksi monikiteisen piin valmistajan liikevaihto ja useat tuhannet työpaikat riippuvat rajoittamattomasta pääsystä Kiinan markkinoille, jotka ovat pienenemässä. Wacker ja useat muut osapuolet väittivät, että suojelemalla tehotonta tuotannonalaa – aurinkokennojen ja -moduulien valmistusta – toimenpiteet aiheuttavat vakavaa vahinkoa niille tuotannonaloille, joilla Euroopalla on edelleen kilpailuetuja.

               (662)

               Saksan laitevalmistajien järjestö VDMA lähetti kirjeen, jossa pyydettiin vähimmäistuontihinnan tason tarkistusta ja tuotiin esiin, että aurinkosähkösektorin valmistuskustannukset ovat laskeneet jatkuvasti. VDMA totesi, että aurinkokennojen ja -moduulien tuottajat ovat kyenneet saavuttamaan ennätyksellisen 21 prosentin oppimiskäyrän. VDMA väitti myös, että Saksan aurinkosähkölaitteiden valmistajat ovat keskeisessä asemassa tällaisen kustannusten alennuksen mahdollistamisessa. Laitevalmistajien arvioidaan työllistävän useita tuhansia ihmisiä, ja niiden osuus T&K-panoksesta aurinkosähkösektorilla on merkittävä.

               (663)

               Useat osapuolet väittivät, että komissio ei ottanut asianmukaisesti huomioon tuotantoketjun alkupään toimijoiden etua suhteessa unionin tuotannonalan etuun. Komissio toisti, että vain yksi tuotantoketjun alkupään toimija – Wacker – oli lähettänyt kyselylomakkeeseen kattavan vastauksen, joka voitiin tarkastaa. Tämän yrityksen etu otettiin huomioon analyysissä (ks. (661) kappale). Useat muut tuotantoketjun alkupään toimijat ilmoittautuivat vasta erittäin myöhäisessä vaiheessa ja toimittivat vain lyhyet vastaukset. Komissio ei kyennyt todentamaan asianmukaisesti toimenpiteiden vaikutusta muihin tuotantoketjun alkupään toimijoihin. Komissio havaitsi joka tapauksessa, että toimenpiteillä oli vain vähäinen vaikutus aurinkomoduulien kysyntään ja näin ollen muiden tuotantoketjun alkupään toimijoiden myyntiin ja kannattavuuteen unionissa.

         6.2.5   Etuyhteydettömien tuojien ja tuotantoketjun alku- ja loppupään yritysten etua koskevat päätelmät

               (664)

               Komissio hyväksyy etuyhteydettömien tuojien ja tuotantoketjun alku- ja loppupään yritysten olettamuksen, jonka mukaan toimenpiteiden raukeaminen saattaisi hyödyttää liikevaihtoa ja työllisyyttä näillä aloilla. Näin ollen voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei olisi niiden edun mukaista. Samaan aikaan komissio kuitenkin havaitsi, että toimenpiteiden vaikutus ja niiden päättämisen todennäköinen vaikutus näihin talouden toimijoihin ja uusiin aurinkosähköjärjestelmiin unionissa oli merkittävästi yliarvioitu useimmissa toimenpiteitä vastustavien yritysten vastauksissa (ks. tarkempi analyysi 6.3 jaksossa). Mitä tulee sitoumuksesta johtuvaan väitettyyn hallinnolliseen rasitteeseen, etuyhteydettömien tuojien ja tuotantoketjun loppupään yritysten etujen suojan parantamiseksi voitaisiin panna vireille toimenpiteiden muotoa koskeva välivaiheen tarkastelu.

               (665)

               Useat osapuolet väittivät, että komissio ei ottanut huomioon kuluttajien etua. Komissio katsoo, että kuluttajien etu edullisempien hintojen osalta on päällekkäinen tuotantoketjun loppupään käyttäjien edun kanssa (ks. 6.2.3 kohta). Sen vuoksi komissio ei tehnyt erillistä analyysiä kuluttajista.

               (666)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen SAFE toimitti tarkemman vastauksen, jossa se analysoi toimenpiteiden vaikutusta sähkön kuluttajiin Saksassa. SAFEn tutkimuksessa pääteltiin, että toimenpiteiden päättäminen voisi tuoda saksalaisille sähkön kuluttajille säästöjä noin 570 miljoonaa euroa vuodessa sillä oletuksella, että moduulien ostohinta olisi 0,40–0,45 euroa/W ja että 2 500 MW:n vuotuinen tavoite saavutettaisiin. Lisäksi Wacker totesi, että toimenpiteiden päättäminen voisi tuoda kuluttajille 1 miljardin euron vuotuiset säästöt. Tähän lukuun päädyttiin vertaamalla vähimmäistuontihinnan ja aurinkomoduulien aiemman hinnan (0,42 euroa/W) ja vuodeksi 2017 ennustetun hinnan (0,32 euroa/W) välistä erotusta.

               (667)

               Komissio havaitsi, että edellä esitetyt laskelmat perustuvat liian yksinkertaistettuihin olettamuksiin. Vähimmäistuontihinta varustettiin mukautusmekanismilla. Sen vuoksi suurimmalta osalta tarkastelujaksoa ero vähimmäistuontihinnan ja moduulien keskimääräisen yleisen ostohinnan välillä ei ollut näin suuri. Suurempi ero näiden kahden välille syntyi vasta vuonna 2016. Ero poistui ainakin osittain vähimmäistuontihinnan viimeisimmällä mukautuksella, joka tuli voimaan vuoden 2017 alussa. Jotta vältetään vähimmäistuontihinnan ja moduulien yleisen ostohinnan välinen liian suuri ero tulevaisuudessa ja vähennetään entisestään toimenpiteiden vaikutusta kuluttajiin, komissio aikoo panna vireille välivaiheen tarkastelun, joka koskee vähimmäistuontihinnan muotoa ja tasoa. On syytä huomata, että tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa ei ole mahdollista muuttaa toimenpiteiden tasoa, koska se edellyttää välivaiheen tarkastelua.

               (668)

               Osapuolten laskelmissaan käyttämät hinnat liittyvät monikiteisestä piistä valmistettuihin moduuleihin alemmassa laatuluokassa. Suuri osuus unionissa myydyistä moduuleista on kuitenkin suuritehoisia monikiteisestä ja yksikiteisestä piistä valmistettuja moduuleja. Niiden hinnat ovat merkittävästi korkeammat, minkä vuoksi kaikkiin moduuleihin erotuksetta sovellettavan vähimmäistuontihinnan ja tosiasiallisen ostohinnan välinen ero oli vieläkin pienempi.

               (669)

               Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpiteillä oli vain erittäin vähäinen vaikutus kuluttajien talouteen ja aurinkosähkön käyttöönottoon.

               (670)

               Useat osapuolet väittivät myös, että vähimmäistuontihinta, joka kohottaa moduulien hintaa, on vastuussa siitä, että Saksassa ei ole saavutettu vuotuista aurinkosähkön käyttöönottotavoitetta. Komissio ei ollut vakuuttunut tästä yhteen syyhyn perustuvasta yhteydestä. Vähimmäistuontihinnan ja keskimääräisen myyntihinnan välinen ero oli pienempi kuin osapuolet olettivat eivätkä toimenpiteet vaikuttaneet merkittävästi kysyntään. Näin ollen komissio päätteli, että vähimmäistuontihinnalla ei ollut merkittävää vaikutusta siihen, että aurinkosähkön käyttöönottotavoitteita ei saavutettu.

         6.3   Toimenpiteiden vaikutus aurinkosähköjärjestelmien kysyntään

   6.3.1   Alustavat huomautukset

               (671)

               Lähes kaikki osapuolet, jotka ilmoittivat vastustavansa toimenpiteitä, väittivät, että toimenpiteet kohottavat uusien aurinkosähköjärjestelmien hintaa ja heikentävät aurinkomoduulien kysyntää ja tekevät näin aurinkoenergiasta kalliimpaa kuluttajille. Jotkin osapuolet myönsivät, että aurinkosähköjärjestelmien väheneminen unionissa johtuu myös tukijärjestelmien muuttamisesta ja niiden keskeyttämisestä tai lopettamisesta joissakin jäsenvaltioissa, mutta ne katsoivat, että toimenpiteet saavat aikaan keinotekoisen korkeita hintoja ja hidastavat aurinkoenergian käyttöönottoa entisestään. Ne väittivät, että hiljattaiset politiikan muutokset, kuten uusia aurinkosähköjärjestelmiä koskevien tarjouskilpailujen käyttöönotto, pahentavat vahinkoa, joka aiheutuu voimassa olevista toimenpiteistä johtuvista moduulien korkeammista hinnoista. Niiden mukaan toimenpiteiden päättäminen mahdollistaisi aurinkoenergian kustannusten alenemisen unionissa, mikä hyödyttäisi loppukuluttajia, edistäisi aurinkopaneelien kysyntää ja alentaisi puhtaan energian tarjoamisen kustannuksia kokonaisuudessaan.

               (672)

               Komissio yksilöi unionin aurinkosähkömarkkinoilla kolme segmenttiä:

                           —

                           suuret voimalaitosmittakaavan aurinkosähköjärjestelmät (tai -puistot), jotka yleensä asennetaan maahan, joiden kapasiteetti on yli 1 MW ja jotka yleensä liitetään suurjänniterunkoverkkoon, johon ne syöttävät tuottamansa sähkön;

                           —

                           kaupalliset aurinkosähköjärjestelmät, jotka yleensä asennetaan käyttäjän rakennuksen katolle. Käyttäjä on kaupallinen yksikkö (esimerkiksi supermarketti tai varasto) ja järjestelmä liitetään matalajänniteverkkoon. Kaupallisia aurinkosähköjärjestelmiä voidaan käyttää omaan kulutukseen tai sähkön syöttämiseen verkkoon;

                           —

                           asuinrakennusten aurinkosähköjärjestelmät, jotka yleensä asennetaan yksityisten talojen katolle ja joiden kapasiteetti on yleensä enintään 10 kW. Asuinrakennusten aurinkosähköjärjestelmät liitetään yleensä matalajänniteverkkoon ja niitä voidaan käyttää omaan kulutukseen tai sähkön syöttämiseen verkkoon.

               (673)

               Komissio katsoi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja sitä edeltävinä vuosina kysyntää kaikilla kolmella segmentillä lisäsivät tukijärjestelmät (ks. 6.3.2 jakso). Komissio katsoi myös, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopulla ja vuonna 2016 tapahtui merkittäviä muutoksia ja kysyntä näillä kolmella segmentillä perustui yhä enemmän erillisiin tekijöihin. Suurten voimalaitosmittakaavan aurinkosähköjärjestelmien kysyntää ohjaavat yhä enenevässä määrin tarjouskilpailut (ks. 6.3.3 jakso) ja mahdollisesti erittäin vähäisessä määrin verkkopariteetti. Kaupallisten ja asuinrakennusten aurinkosähköjärjestelmien kysyntää ohjaa yhä enenevässä määrin vähittäisverkkopariteetin saavuttaminen verot mukaan luettuna ja ilman veroja (ks. 6.3.4 jakso).

         6.3.2   Tukijärjestelmien muutosten ja joissakin jäsenvaltioissa niiden keskeyttämisen tai lopettamisen vaikutus

               (674)

               Toimenpiteiden vastustajat väittivät, että vähimmäistuontihinta oli estänyt aurinkosähkötuotteita seuraamasta kustannusten oppimiskäyrää ja valtiontuen taso oli mukautunut tähän oppimiskäyrään. Epäsuhta vähenevän valtiontuen ja paikallaan polkevien hintojen välillä aiheutti niiden mukaan sen, että aurinkopaneelien kysyntä unionissa heikkeni. Ne katsoivat, että alkuperäisessä asetuksessa esitetyt komission odotukset, joiden mukaan tukijärjestelmiä mukautetaan ajan myötä hankkeiden hintakehityksen mukaan (90), eivät konkretisoituneet. Tämän vuoksi kaikille tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksille aiheutui vakavaa vahinkoa unionin markkinoiden keskittymisestä. Niiden mukaan tämä havainto myönnetään esimerkiksi eräässä Saksan talous- ja energiaministeriön, jäljempänä ’BMWi’, tutkimuksessa (91).

               (675)

               Nämä osapuolet väittivät, että vähimmäistuontihinta on pysynyt melko vakaana vuodesta 2013, mutta aurinkosähkön tuotannonala on saavuttanut 21 prosentin oppimiskäyrän (92). Tällainen oppimiskäyrä tarkoittaa sitä, että aina kun aurinkosähkön käyttöön otettu kumulatiivinen kapasiteetti kaksinkertaistuu, tuotantokustannukset pienenevät 21 prosenttia. Kumulatiivinen aurinkoenergiakapasiteetti vuonna 2013 oli noin 130 GW ja sen odotetaan olevan 290 GW vuoden 2016 lopussa. Tämä tarkoittaa sitä, että se on kaksinkertaistunut tähän mennessä ja ennustetut tuotantokustannukset ovat alentuneet 21 prosenttia. Osapuolten mukaan vähimmäistuontihinta oli 30 prosenttia yli maailmanmarkkinoiden sopimusmyyntihintojen jossakin vaiheessa vuotta 2016 (PV Insight ja muut lähteet). Tämä tarkoittaa niiden mukaan sitä, että eurooppalaiset kuluttajat eivät tosiasiallisesti pysty saamaan etua tuotantokustannusten maailmanlaajuisesta alenemisesta.

               (676)

               Komissio myöntää edellä esitetyistä väitteistä, että aurinkosähkön tuotannonalalla on ollut jyrkkä oppimiskäyrä ja että aurinkosähkötuotannon kustannukset ovat alentuneet. Tästä syystä sitoumukseen/vähimmäistuontihintaan sisältyy mukautusmekanismi, joka perustuu yhden markkinaseurantalaitoksen, Bloombergin, noteeraamiin hintoihin. Kilpailluilla markkinoilla esiintyvien hintojen oletetaan heijastavan tuotantokustannusten alenemista. Komission käyttämä hintaindeksi muuttui kuitenkin vain vähän. Tämä herättää kysymyksen – jota komissio ei ole vielä analysoinut tässä tutkimuksessa – siitä, heijastaako Boombergin indeksi edelleen riittävästi maailmanmarkkinahintojen kehitystä. Koska kyseessä on toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu, jossa ei voida muuttaa toimenpiteiden tasoa tai muotoa, asiaa ei ollut syytä tutkia tarkemmin.

               (677)

               Jos asianomaiset osapuolet katsovat, että on jokin parempi tapa, jolla voidaan ottaa toimenpiteiden tasossa huomioon aurinkosähköteollisuuden oppimiskäyrä ja maailmanmarkkinahintojen kehitys, niiden pyynnöstä voidaan panna vireille välivaiheen tarkastelu. Edellä mainittua BMWi:n tutkimusta koskevassa komission analyysissä kävi ilmi, että pääsyynä siihen, miksi Saksassa ei päästy vuonna 2014 uusien järjestelmien 2 500 MW:n käyttöönottotavoitteeseen, olivat jatkuvasti alenevat korvausasteet yhdessä aurinkosähköjärjestelmien paikallaan pysyvien hintojen kanssa. Tutkimuksessa tuotiin myös esiin, että hinnat aurinkosähkömarkkinoilla eivät välttämättä heijasta aurinkosähkön tuotantokustannuksia vaan olivat seurausta merkittävästä globaalista ylikapasiteetista. Komissio havaitsi, että aurinkosähkön tukkuhinnat polkivat paikallaan koko maailmassa eivätkä vain unionissa. Aurinkomoduulien globaalit euromääräiset hinnat itse asiassa jopa nousivat vuoden 2014 jälkipuoliskolla useiden markkinaseurantalaitosten (esim. PV Insights (93) ja BNEF (94)) mukaan.

               (678)

               Komissio havaitsi myös, että tukijärjestelmät olivat korkealla tasolla joissakin jäsenvaltioissa toimenpiteitä edeltävinä vuosina, koska ne oli mukautettu unionin hintojen ja muiden kolmansien maiden, kuten Japanin, Taiwanin tai Amerikan yhdysvaltojen, hintojen tasoon. Joitakin tukijärjestelmiä ei ollut suunniteltu niin, että ne pystyisivät selviytymään Kiinasta tuetuilla hinnoilla tulevasta moduulien valtavasta virrasta. Tämä tuontivirta aiheutti aurinkosähköjärjestelmien räjähdysmäisen lisääntymisen toimenpiteitä edeltävinä vuosina. Aurinkosähköjärjestelmien määrä oli huipussaan vuonna 2011, jolloin aurinkosähkön käyttöönottotavoitteet ylitettiin merkittävästi joissakin jäsenvaltioissa. Kesäkuussa 2015 hyväksytyssä komission uusiutuvan energian tilannekatsauksessa todetaan, että teknologian tasolla aurinkoenergia on saavuttanut alun perin vuodeksi 2020 suunnitellut käyttöönottotasot jo vuonna 2013 (95). Joissakin jäsenvaltioissa tämä aiheutti odottamattoman taloudellisen rasitteen tukijärjestelmille. Poliittisena reaktiona oli alentaa tuen tasoa tai keskeyttää tukijärjestelmä ja/tai muuttaa sitä. Nämä muutokset olivat tarpeen myös jo käyttöön otettujen järjestelmien osalta, koska muutoin tuki olisi johtanut investoijien ylikompensaatioon (96).

               (679)

               Aurinkosähkömarkkinoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa vuosina 2014–2016 tapahtunut kehitys tarjoaa lisänäyttöä siitä, että tukijärjestelmien taso on ollut keskeinen kysyntää synnyttävä tekijä unionissa. Kun tarjolla oli korkeat syöttötariffit, markkinat kukoistivat, vaikka kaupan suojatoimenpiteet olivatkin käytössä. Kun syöttötariffit lakkautettiin vuoden 2016 alussa, uusien aurinkosähköjärjestelmien määrä romahti. Tämä tuodaan esiin myös SPE:n Global Outlook -julkaisussa: Yhdistynyt kuningaskunta toimi eurooppalaisittain myöhään ja sen tuoreen aurinkosähköbuumin ensisijaisena pontimena olivat voimalaitosmittakaavan järjestelmille suunnatut kannustimet, jotka lakkautettiin maaliskuussa 2016 (97).

               (680)

               Useimmissa markkinaseurantalaitosten raporteissa tuodaan yleensä esiin pienenevät tukijärjestelmät ja sääntelyn epävarmuus pääsyinä unionin aurinkoenergian kysynnän pysähtymiselle muttei juuri koskaan toimenpiteiden käyttöönottoa. Myös Solar Power Europen Global Market Outlook -julkaisussa esitetään Euroopan aurinkosähkömarkkinoiden pienentymisen pääsyyksi pienentyneet kannustimet ja epävarmuus markkinoiden kehityksestä samoin kuin olemassa olevien aurinkosähköjärjestelmien tukijärjestelmien leikkaukset ylikompensaation välttämiseksi. Esimerkiksi Saksan tilanteesta SPE:n vuoden 2015 Global Outlook -julkaisussa todetaan seuraavasti: ”Saksa oli toisena vuonna 2014, ja siellä otettiin aurinkosähköä käyttöön alle 2 GW (1,9 GW), mikä on alle 2,5 GW:n virallisen tavoitteen. Aurinkosähkömarkkinoiden globaaliin johtajaan [eli Saksaan] kohdistui painetta alentaa tukijärjestelmän kustannuksia uusilla säädöksillä, jotka johtivat markkinoiden 75 prosentin pienenemiseen kahden vuoden aikana (7,6 GW:sta 1,9 GW:iin).” (98)

               (681)

               Komissio totesi, että aurinkosähkölaitosten kysyntä kasvoi huimasti vuosina 2010–2013, ja sen taustalla joissakin jäsenvaltioissa oli epäsuhta hyvän kauppatavan mukaisesti hinnoiteltujen moduulien tasolle asetettujen syöttötariffien ja hyvän kauppatavan vastaisesti tuetusti tuotujen kiinalaisten moduulien aiheuttaman yleisen hintatason välillä. Kysynnän väheneminen vuonna 2013 ja seuraavina vuosina oli väistämätön seuraus aiempien vuosien aurinkosähköbuumista. Aurinkomoduulien kulutuksen/käyttöönoton merkittävä vähentyminen alkoi jo vuonna 2012; tämä osui yksiin sen kanssa, kun syöttötariffeihin tehtiin huomattavia leikkauksia tuona vuonna joissakin jäsenvaltioissa. Vuoden 2014 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä unionin kysyntä kasvoi vain Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa tuolloin oli houkuttelevimmat tukijärjestelmät. Sen vuoksi komissio totesi, että tukijärjestelmät olivat tärkein kysyntää kannustava tekijä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja sitä edeltävinä vuosina. Näin ollen voidaan päätellä, että etuyhteydettömille tuojille ja tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksille aiheutui merkittävässä määrin vahinkoa unionin kulutuksen romahtamisesta, joka ei liity toimenpiteiden käyttöönottoon.

         6.3.3   Toimenpiteiden vaikutus suuriin voimalaitosmittakaavan aurinkosähköjärjestelmiin

               (682)

               Unionin uusien valtiontukisääntöjen (99) mukaan tukijärjestelmien on oltava markkinaperusteisia kaikkien 1 MW (100) ylittävien suurten aurinkosähköjärjestelmien osalta vuoden 2017 alkuun mennessä, paitsi jos tukijärjestelmä on hyväksytty ennen uusien sääntöjen voimaantuloa. Tällöin ne voidaan pitää ennallaan hyväksyntäkauden loppuun asti (101). Markkinaperusteisia mekanismeja ovat vihreät sertifikaatit ja tarjouskilpailut.

               (683)

               Tarjouskilpailut ovat yksi uusissa valtiontukisäännöissä edellytetyistä markkinaperusteisista mekanismeista. Tällaisen mekanismin mukaisesti valtiot huutokauppaavat käyttöön otettavaksi haluttavan kapasiteettimäärän. Unionin valtiontukisääntöjen mukaisesti tarjouskilpailut ovat periaatteessa teknologianeutraaleja mutta ne voivat olla myös teknologiakohtaisia, esimerkiksi jos tämä on tarpeen energialähteiden tarvittavan monimuotoisuuden varmistamiseksi.

               (684)

               Aurinkopuistojen kehittäjät tarjoavat alimman hinnan, jonka ne hyväksyvät maksettavaksi energiasta, jonka ne aikovat syöttää verkkoon aurinkopuiston toiminta-aikana.

               (685)

               Toimenpiteiden vastustajat väittävät, että uudessa, tarjouskilpailuihin perustuvassa ja hintoihin herkästi reagoivassa järjestelmässä vähimmäistuontihinnalla on entistä negatiivisempi vaikutus aurinkosähkön käyttöönottoon, koska se kohottaa moduulien – aurinkosähköjärjestelmien pääkomponenttien – hintaa. Näiden osapuolten mukaan kapasiteettia koskevat tarjouskilpailut yhdessä toimenpiteiden päättämisen kanssa voivat saada aikaan merkittäviä säästöjä. Mitä edullisempia aurinkosähköjärjestelmistä tulee, sitä halukkaampia valtio ovat niitä rakentamaan, koska kustannussäästöt näkyvät suoraan sähkön loppuhinnassa. Lisäksi aurinkosähköjärjestelmien hinnan alentuessa jäsenvaltioiden on helpompi saavuttaa uusiutuvan energian käyttöönottoa koskevat tavoitteet.

               (686)

               Nämä osapuolet ottivat Saksan esimerkiksi. Niiden mukaan siellä on jo järjestetty joitakin pilottihuutokauppoja, joissa pystyttiin onnistuneesti painamaan keskimääräinen hinta 7,25 senttiin/kWh elokuussa 2016. SPE ja SAFE toimittivat analyysin, jonka mukaan vähimmäistuontihinnan poistamisen tuloksena järjestelmähinta saattaisi alentua 10 prosenttia unionissa voimalaitosmittakaavan aurinkosähköjärjestelmissä tarjouskilpailujen kautta. Tuoreimmassa SPE:n Global Market Outlook -julkaisussa (102) myönnetään myös toimenpiteiden negatiivinen vaikutus tarjouskilpailujen tulokseen. Eräs toinen osapuoli arvioi, että kun otetaan huomioon maailmanmarkkinoiden laskeva suuntaus, aurinkoenergian hinta voi pudota Saksassa 5 senttiin/kWh, jos toimenpiteet poistetaan; tämän tueksi ei tosin esitetty mitään näyttöä.

               (687)

               Toimenpiteitä vastustavat osapuolet totesivat, että joillakin lainkäyttöalueilla, etenkin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, aurinkosähkö tulee kilpailemaan muiden uusiutuvien energiamuotojen, kuten rannikkotuulivoiman, kanssa. Koska tuulienergiaan ei sovelleta kaupan suojatoimenpiteitä, aurinkoenergia ei voi kilpailla tuulivoimaa vastaan, ja vain muutamia aurinkosähköhankkeita pääsi läpi huutokaupoissa. Jotkin osapuolet väittivät, että myös Saksassa harkitaan teknologianeutraaleja tarjouskilpailuja ja että tällaiset neutraalit tarjouskilpailut pahentavat toimenpiteistä johtuvien korkeiden hintojen aiheuttamaa epäedullista asemaa, koska aurinkosähkö häviää tarjouskilpailut, jos vastassa on muuta uusiutuvaa teknologiaa, etenkin tuulivoima.

               (688)

               Toimenpiteitä tukevat osapuolet katsoivat, että tarjouskilpailuihin ja yleisiin käyttöönottotavoitteisiin päädyttiin juuri siksi, että valtio pystyy seuraamaan aurinkoenergian käyttöönottotasoa ja välttämään suhdanteiden äärivaihtelut, joita esiintyi aiemmin.

               (689)

               Komissio rajoitti voimalaitosmittakaavan aurinkosähköjärjestelmien tukia koskevan analyysinsä Saksaan, Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. Valinta perusteltiin sillä, että niiden osuus uusista aurinkosähköjärjestelmistä unionissa oli noin 80 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen oli asianmukaista tarkastella kehitystä näissä kolmessa jäsenvaltiossa kuvaamaan tilannetta koko unionissa.

               (690)

               Analyysi perustuu asianomaisten osapuolten toimittamiin tietoihin, komission tutkimuksen aikana keräämiin tietoihin ja jäsenvaltioiden komissiolle valtiontukivalvonnan yhteydessä toimittamiin tietoihin.

               (691)

               Saksa ja Ranska ovat jo asettaneet tavoitteensa kolmelle seuraavalle vuodelle. Ranskassa suunnitellaan aurinkoenergiaa koskevaa kahta vuotuista 500 MW:n tarjouskilpailukierrosta vuosiksi 2017–2019. Näin vuosittain otetaan käyttöön uutta kapasiteettia yhteensä 1 000 MW. Saksassa suunnitellaan aurinkoenergiaa koskevaa vuotuista 600 MW:n tarjouskilpailua vuodesta 2017 ainakin vuoteen 2020.

               (692)

               Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei sitä vastoin järjestetä aurinkoenergiaa koskevia teknologiakohtaisia tarjouskilpailuja. Helmikuussa 2015 järjestettiin useaa teknologianalaa koskeva tarjouskilpailu, jossa aurinkomoduulit kilpailivat muun teknologian kanssa hinnanerosopimusten myöntämisestä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei ole suunnitteilla uusia tarjouskilpailuja, koska valtio katsoo, että voimalaitosmittakaavan rannikkotuulivoima ja aurinkovoima voivat kilpailla muiden sähkölähteiden kanssa ilman tukijärjestelmiä.

               (693)

               Saksassa ja Ranskassa toimenpiteillä ei voi olla mitään vaikutusta aurinkomoduulien kysyntään voimalaitosmittakaavassa, koska aurinkoenergialle on ”varatut” tarjouskilpailut ja kapasiteetti on kiinteä. Ainoa ero on hieman korkeampi hinta loppukuluttajille, joiden on katettava tarjouskilpailun kustannukset joko verojen tai maksujen kautta.

               (694)

               Koska Yhdistyneessä kuningaskunnassa tarjouskilpailut ovat teknologianeutraaleja eikä uusia tarjouskilpailuja ole suunnitteilla, analyysi on erilainen. Siellä aurinkoenergia kilpailee markkinoilla kaikkien muiden energiamuotojen kanssa. Toimenpiteet eivät kuitenkaan tehneet aurinkoenergiasta kilpailukyvytöntä. Helmikuun 2015 huutokaupassa 2,1 GW:n kokonaiskapasiteetista 18,5 prosenttia myönnettiin aurinkoenergialle. Tarjouskilpailu osoittaa, että toimenpiteiden voimassa ollessakin aurinkoenergia pystyy kilpailemaan menestyksekkäästi tarjouskilpailussa, joka ei ole teknologiakohtainen (103). Enimmillään toimenpiteet ovat saattaneet pienentää hieman aurinkoenergian painoarvoa tarjouskilpailun tuloksissa eli aurinkoenergia olisi saattanut saada suuremman osuuden teknologianeutraaleista tarjouksista ilman toimenpiteitä. Komissio katsoo, että jos toimenpiteet lakkautettaisiin ja aurinkomoduuleja ostettaisiin tuetuilla hinnoilla, aurinkomoduulit saisivat epäreilun edun useaa teknologianalaa koskevissa tarjouskilpailuissa muiden uusiutuvien energialähteiden kustannuksella. Sen vuoksi toimenpiteillä ei aseteta aurinkoenergiaa epäedulliseen kilpailuasemaan vaan vain palautetaan tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkien teknologianalojen välille.

               (695)

               Komissio päätteli, että alenevien hintojen (kWh:a kohti) ja aurinkoenergian lisääntyneen kysynnän välillä ei ollut yhteyttä. Saksassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ei kasvatettu aurinkoenergian käyttöönottotavoitteita, koska hankkeiden toteuttajat tekivät alempia tarjouksia kapasiteettihuutokaupoissa. Tarjouskilpailut otettiin käyttöön jäsenvaltioissa pikemminkin siksi, että pystyttiin seuraamaan aurinkoenergian käyttöönottotasoa. Myös SPE myönsi tämän vuoden 2015 Global Outlook -julkaisussa: ”Samoin yhtä tai useampaa teknologianalaa koskevat tarjouskilpailut ovat lisääntymässä jälleen Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa, jotta pystyttäisiin seuraamaan paremmin aurinkosähkömarkkinoiden kehitystä eri segmenteillä” (104).

               (696)

               SPE väitti, että komissio antoi puutteellisen ja jopa virheellisen kuvan SPE:n kannasta siihen, mikä toimenpiteiden vaikutus on tarjouskilpailuihin. Komissio vahvisti, että SPE oli todennut vuoden 2016 Global Market Outlook -julkaisussaan ja useissa muissa kannanotoissa, että sen mukaan vähimmäistuontihinta vaikutti negatiivisesti tarjouskilpailujen tulokseen. Komissio oli kuitenkin eri mieltä tästä, kuten edellä on tarkemmin selitetty. Samalla komissio huomasi, että aurinkosähkömarkkinoiden kehitystä vuosina 2016–2020 koskevassa julkaisussa (Global Market Outlook 2016–2020) Solar Power Europe katsoi edelleen, että valtiot voivat käyttää tarjouskilpailuja aurinkosähkön käyttöönoton seurantaan ja jopa rajoittamiseen: Poliittiset päättäjät pitävät usein parempana katoille asennettuja aurinkosähköjärjestelmiä, jotka voittavat kilpailussa kaiken muun uusiutuvaa energiaa käyttävän teknologian eivätkä – toisin kuin maahan asennetut aurinkoenergiavoimalat – kilpaile muiden käyttötarkoitusten kanssa. Tämä pätee erityisesti Euroopassa, jossa on jopa rajoitettu maahan asennettujen aurinkoenergiavoimaloiden kokoa – esimerkiksi Saksassa enintään 10 MW:iin – ja myös määrää toteuttamalla tarjouskilpailuja
                   (105).

         6.3.4   Toimenpiteiden vaikutus verkkopariteetin saavuttamiseen aurinkosähköllä

               (697)

               Verkkopariteetilla tarkoitetaan hetkeä, jona kehittyvällä teknologialla tuotetaan sähköä samoilla kustannuksilla kuin perinteisellä teknologialla. Itse asiassa verkkopariteetista on kaksi muotoa. Tukkuverkkopariteetti saavutetaan, kun aurinkosähköjärjestelmä (yleensä suuri, voimalaitosmittakaavan järjestelmä, joka on liitetty siirto-/jakeluverkkoon) voi tuottaa energiaa tasoitetuilla sähköntuotantokustannuksilla (LCOE) (106), jotka ovat alemmat kuin energian ostohinnat tukkumarkkinoilta, joilla kaikki suuret (yleensä perinteiset) sähköntuottajat kilpailevat. Tukkutasolla energia myydään erittäin suurille teollisuusasiakkaille ja laitoksille, jotka jakelevat energian kotitalouksille ja muille pienemmille loppukäyttäjille. Vähittäisverkkopariteetti saavutetaan, kun aurinkosähköjärjestelmä (yleensä asennettu käyttäjän katolle) voi tuottaa energiaa tasoitetuilla sähköntuotantokustannuksilla, jotka ovat alemmat kuin sähkön vähittäishintakustannukset (mukaan luettuna kaikki siirto- ja jakelumaksut, voimalaitoksen voitto ja verot).

               (698)

               Komissio analysoi ensin tukkuverkkopariteetin ja sen jälkeen vähittäisverkkopariteetin.

               (699)

                  Tukkuverkkopariteetti. Toimenpiteiden vastustajat katsoivat, että jos toimenpiteet päätetään, suuret aurinkosähköjärjestelmät voivat saavuttaa tukkuverkkopariteetin unionin aurinkoisimmissa osissa, kuten Espanjassa. Yhden SAFE:n jäsenen esittämän liiketoimintasuunnitelman mukaan se voisi saavuttaa Espanjassa Cadizin alueella 3,8 sentin/kWh tasoitetut sähköntuotantokustannukset, jos se ostaisi moduuleja 0,35 eurolla/W. Tämä osapuoli uskoi, että se voisi saada kiinalaisilta 1-luokan valmistajilta moduuleja 0,35 euron/W hinnalla suurista ostoista ilman tulleja hankkeeseen, joka toimitetaan vuoden 2017 alussa. Se väitti, että näin alhaisilla tasoitetuilla sähköntuotantokustannuksilla aurinkoenergialla saavutetaan verkkopariteetti muiden perinteisten energialähteiden kanssa eikä lisäksi ole muuta sähkön tuotantomenetelmää, joka voisi päihittää sen lähitulevaisuudessa. Tämä kustannusetu yhdessä muiden Etelä-Euroopan maiden vahvuuksien kanssa (hyvät verkkoyhteydet, vakaa poliittinen ja taloudellinen ympäristö ja vahva ja likvidi valuutta) antaa niille ainutlaatuisen mahdollisuuden tulla Euroopan uusiksi johtajiksi energiantuotannossa. Näiden osapuolten mukaan toimenpiteet estävät tämän toteutumista.

               (700)

               Komissio huomauttaa, että Cadizin alue Espanjassa on auringon säteilyn puolesta yksi parhaita alueita unionissa (eniten aurinkotunteja vuodessa), mikä maksimoi energiantuotannon moduulia kohtia. Kun otetaan huomioon paljon vähäisempi auringon säteily unionin muissa osissa, on tarkasteltava, voidaanko tukkuverkkopariteetti saavuttaa myös muilla markkinoilla, joskin Britannian hallitus vaikuttaa olettavan, että näin tapahtuu piakkoin. Komissio huomauttaa myös, että tukkumyyntihinnoissa on suuria eroja jäsenvaltioiden välillä, mikä tarkoittaa sitä, että tukkuverkkopariteetti saavutetaan eri hinnoilla jäsenvaltion mukaan.

               (701)

               Sen vuoksi komissio katsoi, että tukkuverkkopariteettia ei lähiaikoina saavuteta yleisesti unionissa, edes ilman toimenpiteitä.

               (702)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet olivat eri mieltä komission kanssa päätelmästä, jonka mukaan tukkuverkkopariteettia ei lähiaikoina saavuteta yleisesti unionissa, vaikka kaupan suojatoimenpiteet umpeutuisivat. Nämä osapuolet toivat esiin Becquerel-instituutin kuusisivuisen raportin, jossa tarkasteltiin tukkuverkkopariteetin mahdollisuuksia 11 jäsenvaltiossa. Raportin rahoituksesta vastasi kolme tutkimuksen osapuolta, jotka vastustivat toimenpiteitä.

               (703)

               Komissio totesi, että muut lähteet ovat vähemmän optimistisia kuin Becquerel-instituutti aurinkoenergian tasoitetuista sähköntuotantokustannuksista ja näin ollen ajankohdasta, jona aurinkoenergia saavuttaa verkkopariteetin Euroopassa. Esimerkiksi BNEF:n (107) yksityiskohtaisessa raportissa ennustetaan paljon korkeammat tasoitettujen sähköntuotantokustannusten (LCOE) vaihteluvälit keskeisillä markkinoilla Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Erot esitetään jäljempänä olevassa taulukossa:

                           Jäsenvaltio

                           LCOE-vaihteluväli (BNEF:n mukaan) euroa/MWh (108)

                           LCOE-vaihteluväli (Becquerel-instituutin mukaan) euroa/MWh

                           Alhainen

                           Korkea

                           Alhainen

                           Korkea

                           Ranska

                           58

                           105

                           34

                           53

                           Saksa

                           66

                           107

                           46

                           54

                           Italia

                           65

                           99

                           36

                           58

                           Yhdistynyt kuningaskunta

                           77

                           117

                           49

                           60

               (704)

               Becquerel arvioi CAPEX-kustannuksiksi 0,726 euroa/W tekemättä eroa jäsenvaltioiden välille. BNEF arvioi CAPEX-kustannukset paljon korkeammiksi ja erotti jäsenvaltiot toisistaan: Ranska 0,99 euroa/W, Saksa 0,9–0,94 euroa/W, Italia 0,76–0,99 euroa/W ja Yhdistynyt kuningaskunta 0,9–0,94 euroa/W. Eroa voi selittää jossakin määrin se, että Becquerel oletti moduulien hinnaksi hinnan ilman toimenpiteitä. Näin paljon alempi CAPEX vaikuttaa kuitenkin epätodennäköiseltä, etenkin kun otetaan huomioon, että BNEF:n mukaan CAPEX on joka tapauksessa alempi unionissa kuin muissa maissa, joissa ei sovelleta kaupan suojatoimenpiteitä (esim. Turkissa 1,04 euroa/W ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa 1,14 euroa/W).

               (705)

               Sen vuoksi Becquerel-instituutin ja BNEF:n ennusteet eroavat toisistaan. Ne ovat eri mieltä ajankohdasta, jona voimalaitosmittakaavan aurinkosähkölaitoksen rakentamisesta tulee selvästi edullisempaa kuin olemassa olevan fossiilisia polttoaineita käyttävän voimalaitoksen käyttämisestä. Becquerel arvioi, että näin on jo Ranskassa ja että Yhdistyneessä kuningaskunnassa se tapahtuu vuonna 2018 ja Saksassa vuonna 2020. BNEF kuitenkin olettaa, että voimalaitosmittakaavan aurinkoenergiasta tulee selvästi edullisempaa kuin fossiilisia polttoaineita käyttävästä laitoksesta saatavasta energiasta vasta vuosien 2025–2030 välillä kaikissa näissä kolmessa jäsenvaltiossa (109). Tämän vuoksi BNEF:n mukaan voimalaitosmittakaavan aurinkoenergialaitoksia otetaan käyttöön yleisemmin vasta vuoden 2025 jälkeen useimmissa unionin osissa (110).

               (706)

               Becquerel-instituutin raportissa päätellään lopuksi, että aurinkosähköstä voi tulla kilpailukykyistä useilla Euroopan suurimmilla markkinoilla vuoteen 2019 mennessä ja useimmissa Euroopan maissa viiden seuraavan vuoden aikana. Tämä tarkoittaa sitä, että useimpien jäsenvaltioiden, myös Saksan, odotetaan saavuttavan verkkopariteetin vasta, kun toimenpiteiden voimassaolo päättyy vuonna 2019 siinäkin kiistanalaisessa tapauksessa, että Becquerel-raportin olettamukset ja päätelmät osoittautuvat oikeiksi siihen mennessä.

               (707)

               SPE toimitti kaksi Deutsche Bankin (111) raporttia, jotka sen mukaan olivat vastoin komission kantaa, jonka mukaan tukkuverkkopariteettia ei saavuteta lähiaikoina. Komissio huomauttaa, että näissä kahdessa raportissa itse asiassa viitataan vähittäisverkkopariteettiin eikä tukkuverkkopariteettiin, mikä saa vahvistuksen tekstistä mutta myös korkeasta sähkön hinnasta, jota verrataan aurinkosähkön LCOE:hen. Kuten välittömästi edeltävissä kappaleissa selitettiin, komissio ei kiellä sitä, että vähittäisverkkopariteetti on jo saavutettu unionin joissakin osissa.

               (708)

                  Vähittäisverkkopariteetti. Toimenpiteiden vastustajat katsoivat myös, että katoille asennettavat aurinkosähköjärjestelmät ovat jo saavuttaneet vähittäisverkkopariteetin, eli niistä on tullut taloudellisesti kannattavia myös ilman tukia jäsenvaltioissa, joissa sähkön vähittäishinnat ovat korkeat, kuten Saksassa. Yksi osapuoli antoi esimerkiksi kauppakeskuksen. Sillä on suuri kattoala asennettaville paneeleille, ja se tarvitsee energiaa päiväsaikaan, johon sen toiminta keskittyy. Saksassa hinta, joka sen on maksettava on noin 20 senttiä/kWh, kun taas katolle asennetun aurinkosähköjärjestelmän tasoitetut sähköntuotantokustannukset ovat noin 10 senttiä/kWh. Sen vuoksi paneelien asentamisella voidaan saada merkittäviä säästöjä sähkömaksuista; tämä koskee etenkin sellaisia asiakkaita, jotka käyttävät paljon energiaa päivän aikana. Näin ei ollut alkuperäisessä tutkimuksessa, jolloin aurinkosähkö vaati aina tukia ollakseen kannattavaa. Tilanteessa, jossa tuet eivät ole enää merkityksellisiä, kuluttajien päätökseen aurinkosähköjärjestelmän asentamisesta vaikuttaa moduulien loppuhinta, ja tällä hetkellä hintaa kohottavat toimenpiteet.

               (709)

               Komissio tutki tarkemmin vähittäisverkkopariteettimarkkinoita Saksassa, koska osapuolet ovat tuoneet sen kattavasti esiin tutkimuksen aikana.

               (710)

               On välttämätöntä erottaa toisistaan järjestelmät, jotka ovat omaa kulutusta varten, ja järjestelmät, jotka syöttävät sähköä verkkoon.

               (711)

               Komissio yhtyy näkemykseen, jonka mukaan verkkopariteetin saavuttaminen aurinkoenergialla on erittäin toivottu kehitysaskel, koska näin voidaan osaltaan torjua ilmastonmuutosta ja alentaa kuluttajien sähkölaskuja. Komissio havaitsi, että toimenpiteiden päättäminen alentaisi aurinkopaneelien hintaa ja kasvattaisi näin sellaisten paikkojen lukumäärä, joissa voidaan saavuttaa vähittäisverkkopariteetti.

               (712)

               Komissio havaitsi myös, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investointeja kaupallisten ja asuinrakennusten katolle asennettaviin, omaan kulutukseen tarkoitettuihin aurinkosähköjärjestelmiin, jotka eivät saa etua mistään tukijärjestelmistä, on hillinnyt sääntelyyn liittyvä epävarmuus siitä, sisällytetäänkö nämä järjestelmät maksuun (EEG-lisämaksu), jolla rahoitetaan Saksan tukijärjestelmää. Unionin valtiontukilainsäädännön noudattamiseksi Saksan ehdottaman sääntelymuutoksen jälkeen tahojen, jotka kuluttavat itse uusiutuvista energialähteistä saadun energian (nk. tuottajakuluttajat), on suoritettava maksu, joka on yli 2 senttiä/kWh. Näin ollen jos hankkeen tasoitetut sähköntuotantokustannukset ovat 10 senttiä/kWh, sen tuottamasta sähköstä tulee pelkästään maksun vuoksi 20 prosenttia kalliimpaa (112).

               (713)

               Komissio pyrkii vähentämään sääntelyyn liittyvää epävarmuutta tulevaisuudessa. Sähkömarkkinoiden rakennetta ja uusiutuvaa energiaa koskevan direktiiviehdotuksen mukaisesti uusiutuvaa energiaa itse käyttävillä kuluttajilla on oltava oikeus omaan kulutukseen ilman suhteettomia menettelyjä ja maksuja, jotka eivät perustu kustannuksiin (113). Myös markkinaseurantalaitosten raporteissa tuodaan esiin, että sääntelyn muutoksilla on vaikutusta kysyntään. Eräässä tuoreimmista BNEF:n raporteista todetaan, että Saksan kaupallisten ja asuinrakennusten pienen mittakaavan aurinkosähkösektori kuihtui sen jälkeen, kun kuukausittainen tuen vähennys [syöttökorvauksessa] ja omaan kulutukseen tarkoitetun energian lisämaksu otettiin käyttöön (114). Kaikki tekijät huomioon ottaen edellä esitetty esimerkki vähittäishintapariteetin saavuttamisesta osoittaa, että aurinkomoduulit voivat jo tuottaa sähköä paljon vähittäistoimitushintaa alemmalla hinnalla Saksassa. Kunhan unionin lainsäädännöllä saavutetaan tarvittava sääntelyvarmuus, kysynnän, joka ei perustu tukijärjestelmiin, voidaan odottaa vilkastuvan. Kysyntä reagoi todennäköisesti herkemmin aurinkopaneelien hintatasoon, minkä vuoksi se reagoi todennäköisesti herkemmin myös toimenpiteisiin.

               (714)

               Verkkoon energiaa syöttävien järjestelmien kysyntä riippuu pääasiassa tukijärjestelmistä, ja niitä voidaan käyttää edelleen ilman tarjouskilpailuja, jos niiden kapasiteetti on enintään 1 MW. Tietyllä tukitasolla kysyntä on hieman suurempaa, jos toimenpiteet päätetään. Samalla useimmissa jäsenvaltioissa on talousarviosyistä vähennetty tukea merkittävästi, joten kysyntä kutistuu toimenpiteistä huolimatta.

               (715)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen SPE väitti, että komissio teki sääntelyn epävarmuuden ja EEG-lisämaksun vaikutuksia koskevat päätelmänsä virheellisesti pelkästään Saksan esimerkin avulla. Komissio toistaa, että samanlaisia negatiivisia olosuhteita esiintyy monissa jäsenvaltioissa. SPE toi esiin saman tuoreimmassa vuosia 2016–2020 koskevassa Global Market Outlook -julkaisussaan Espanjan osalta: Espanjan valtio on hidastanut omaan kulutukseen tarkoitettujen aurinkosähkömarkkinoiden kehitystä aurinkosähköverolla ja rekisteröitymättömille tuottajakuluttajille määrätyillä korkeilla sakoilla
                   (115) ja Aurinkosähkön kohtalo Espanjassa on samanlainen kuin useilla muilla aiemmin korkean syöttötariffin markkinoilla Belgiassa, Bulgariassa, Tšekissä ja Kreikassa. Slovakian ja Slovenian aurinkosähkömarkkinat ovat seisahtuneet lähes täysin
                   (116) ja Jopa useat kehittyneet katolle asennettavien aurinkosähköjärjestelmien markkinat ovat vaikeuksissa, kun ne siirtyvät syöttötariffeista tai nettomittauksesta omaan kulutukseen. Tämä tapahtuu siitä huolimatta, että aurinkosähkö monissa tapauksissa on edullisempaa kuin sähkön vähittäishinnat. Katolle asennettaviin aurinkosähköjärjestelmiin tietyissä Euroopan maissa kohdistetut esteet (omaan kulutukseen tarkoitetun aurinkosähkön verotus, ylimääräisen sähkön myynnin vaikeuttaminen tai vain tukkumyyntihintojen tarjoaminen) ja jatkuvat keskustelut uusista rajoituksista ovat estäneet useita mahdollisia ostajia tekemästä investointeja omiin aurinkosähköjärjestelmiin
                   (117). Näin ollen komissio hylkäsi tämän väitteen.

         6.3.5   Toimenpiteiden vaikutusta kysyntään koskevat päätelmät

               (716)

               Asiaa perusteellisesti analysoituaan komissio totesi, että tarkasteltaessa toimenpiteiden vaikutusta kysyntään on tärkeää erottaa toisistaan eri sektorit ja eri tyyppinen kysyntä.

               (717)

                  Tukijärjestelmiin liittyvä kysyntä. Jos tukijärjestelmät ovat teknologiakohtaisia, toimenpiteillä ei ole vaikutusta kysyntään. Jos tukijärjestelmät ovat teknologianeutraaleja, toimenpiteet vähentävät aurinkoenergian mahdollisuuksia voittaa. Tällaistenkin tarjouskilpailujen osalta komissio kuitenkin huomauttaa, että aurinkoenergialla on merkittävä markkinaosuus, mikä osoittaa, että toimenpiteiden voimassa ollessakin se pystyy kilpailemaan voimalaitosmittakaavan hankkeista.

               (718)

                  Tukkuverkkopariteetti. Tässä vaiheessa ja lähiaikoina tukkuverkkopariteetti voidaan saavuttaa vain ihanteellisissa paikoissa, jos niissäkään, vaikka aurinkopaneelien hinnat laskisivat toimenpiteiden päättämisen vuoksi. Odotettavissa oleva kysynnän lisääntyminen, jos toimenpiteitä ei ole, on vähäinen ja riippuu myös kyseisen jäsenvaltion tukkuhinnan tasosta.

               (719)

                  Vähittäisverkkopariteetti. Vähittäisverkkopariteetti saavutetaan tänä päivänä kaupallisten rakennusten järjestelmissä jäsenvaltioissa, joissa vähittäismyyntihinnat ovat korkeat, kuten Saksassa, vaikka auringonvaloa ei olisikaan yltäkylläisesti. Tärkeimpiä tekijöitä tässä ovat verot, verkkomaksut ja tukijärjestelmien maksut. Komission 1 päivänä joulukuuta 2016 esittämät uudet energiamarkkinoiden rakennetta koskevat säännöt (118) ja 30 päivänä marraskuuta 2016 esittämät kuluttajakeskeistä puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevat uudet säännöt (119) ovat tärkeällä sijalla pyrittäessä vakaaseen ja kasvua suosivaan toimintaympäristöön. Kunhan lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyvät komission ehdotuksen, kaupallisten rakennusten omaan kulutukseen tarkoitettujen järjestelmien kysynnän odotetaan vilkastuvan. Tällöin toimenpiteiden päättämisellä saattaa olla suurempi vaikutus kaupallisten rakennusten järjestelmiin, koska niissä kysyntää ei rajoita tukijärjestelmistä tuettava vähäinen tuotantomäärä eikä muiden energialähteiden aiheuttama kilpailu, toisin kuin tukkuverkkopariteetin osalta. Asuinrakennusten järjestelmissä vähittäisverkkopariteetin saavuttaminen vie pidempään, koska niihin on asennettava kalliit varastointilaitteet, jotta ne soveltuisivat useimmille omaan kulutukseen tuottaville käyttäjille (120).

               (720)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet olivat eri mieltä päätelmästä, jonka mukaan toimenpiteillä oli vain vähäinen vaikutus moduulien kysyntään. Ne katsoivat, että investointien perustana on odotettu tuottoaste, joten mitä alempi aurinkopaneelien hinta on, sitä suurempi investointien tuotto ja toteutumisen todennäköisyys on.

               (721)

               Komissio muistutti, että se on aina ollut samaa mieltä siitä, että hinnalla on vaikutus kysyntään. Sen mukaan muut tekijät kuitenkin vaikuttavat tällä hetkellä paljon enemmän kysyntään kuin moduulien suhteellisen lievä hinnankorotus, joka johtuu vähimmäistuontihinnasta. Näitä muita tekijöitä ovat sääntelyn epävarmuus ja toisaalta valtioiden tarkoitukselliset toimet aurinkosähkön käyttöönottotason valvomiseksi. Näihin toimiin sisältyy vuotuisten käyttöönottotavoitteiden asettaminen, kapasiteettia koskevien tarjouskilpailujen käyttöönotto ja omaan kulutukseen tarkoitetun aurinkosähkön verotus.

               (722)

               Komissio myöntää, että joissakin tapauksissa, kuten teknologianeutraaleissa tarjouskilpailuissa, vähimmäistuontihinnalla saattaa olla suurempi vaikutus aurinkosähkön kysyntään. Samaan aikaan komissio huomauttaa, että ilman vähimmäistuontihintaa, jolla poistetaan polkumyynnin vaikutus, aurinkoenergialla olisi epäterve kilpailuetu muihin uusiutuviin energialähteisiin verrattuna. Komissio huomauttaa myös, että aurinkoenergia oli suhteellisen menestyksekäs teknologianeutraaleissa tarjouskilpailuissa, vaikka voimassa olikin vähimmäistuontihinta, joka palauttaa tasapuoliset toimintaedellytykset.

               (723)

               Komissio sai lisänäyttöä siitä, että lähitulevaisuudessa valtiot saattavat toteuttaa lisätoimia aurinkosähkön käyttöönoton valvomiseksi, kuten aurinkosähköjärjestelmiin sovellettavien paremmin kustannuksia heijastavien verkonkäyttötariffien käyttöönotto. BNEF oletti, että monet eurooppalaiset sääntelyviranomaiset reagoivat aurinkosähkön aleneviin kustannuksiin vuodesta 2018 määräämällä aurinkopaneelien käyttäjät maksamaan kiinteät kustannukset verkkoon liittämisestä, joten ne voivat säästää vain vaihtuvan osan sähkön hinnasta ostamalla aurinkosähköä. Tämä perustuu kunkin maan verkon kustannusrakenteen arvioihin. Tämä pienentää vältettävissä olevaa sähkölaskua noin 30 prosenttia sähkönhinnasta useimmissa EU-maissa. Jos näin ei tapahdu, aurinkosähköjärjestelmät voivat lisääntyä, mutta verkkokustannuksia ei kateta
                   (121).

               (724)

               Tämän vuoksi nämä väitteet hylättiin ja komissio katsoo edelleen, että toimenpiteillä on vain erittäin vähäinen vaikutus aurinkosähkön kysyntään Euroopassa.

         6.4   Muut väitteet

               (725)

               Useimmat toimenpiteitä vastustavista osapuolista katsoivat, että toimenpiteillä on negatiivinen vaikutus ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamiseen. Tätä väitettä tuki myös viisi ympäristöalan kansalaisjärjestöä. Nämä osapuolet toistivat, että unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet useilla päätöksillä ja sopimuksilla, joista tuoreimpana Pariisin sopimus, vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ja torjumaan ilmastonmuutosta. Unionissa on asetettu oikeudellisesti sitova tavoite, jonka mukaan uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuus energian loppukulutuksessa olisi 20 prosenttia (122). Komissio on myös laatinut poliittiset puitteet 27 prosentin tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä. Tämä uusi kunnianhimoinen tavoite hyväksyttiin vuonna 2014 sen jälkeen, kun lopulliset toimenpiteet oli otettu käyttöön. Euroopan unioni ratifioi lokakuussa 2016 ilmastonmuutoksen torjumisesta tehdyn Pariisin sopimuksen, joka on kaikkien aikojen ensimmäinen yleinen oikeudellisesti sitova globaali ilmastosopimus, sen jälkeen kun Euroopan parlamentti oli äänestänyt sen puolesta selvällä enemmistöllä. Vähähiiliseen energiahuoltoon siirtyminen on tässä pääosassa, ja auringon tuottama energia on yksi lupaavimmista energialähteistä ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi.

               (726)

               Toimenpiteitä vastustavat osapuolet katsoivat, että toimenpiteet vaikeuttavat ilmastotavoitteiden saavuttamista hidastamalla aurinkoenergian käyttöönottoa. Ne väittivät, että aurinkosähkön maailmanmarkkinahintojen palauttaminen antaa unionille mahdollisuuden siirtyä nopeammin vähähiiliseen sähköntuotantoon. Ne toivat myös esiin, että unionin ilmasto- ja kauppapolitiikka eivät ole johdonmukaisia. Ilmastopolitiikassa edistetään ja tuetaan uusiutuvia energianlähteitä ja kauppapolitiikassa korotetaan niiden hintaa ja vaikeutetaan saatavuutta.

               (727)

               Komissio on samaa mieltä siitä, että ilmastonmuutoksen torjumista koskevan Pariisin sopimuksen ratifiointi on erittäin tärkeä merkkipaalu tiivistettäessä globaalia yhteistyötä ilmastonmuutoksen vähentämiseksi. Aurinkoenergia on yksi keskeisistä energialähteistä ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Komissio kuitenkin havaitsi, että toimenpiteet vaikuttavat vain vähäisessä määrin aurinkosähköjärjestelmien kysyntään unionissa seuraavien kahden tai kolmen vuoden aikana (ks. 6.3 jakso). Tämä muuttuu vasta, kun vähittäisverkkopariteetista tulee merkittävä kysynnän lähde. Sen vuoksi toimenpiteiden päättäminen tässä vaiheessa ei auta juurikaan ympäristötavoitteiden saavuttamisessa.

               (728)

               EU Pro Sun esitti useita muita huomautuksia avoimessa kirjeessä, jossa vastattiin kansalaisjärjestöjen kantaan, jonka mukaan toimenpiteet on päätettävä ympäristöön liittyvillä perusteilla. EU Pro Sun totesi, että jos tarkastellaan koko aurinkosähkön toimitusketjua, unionissa valmistettujen paneelien hiilijalanjälki on paljon pienempi. Unionissa valmistettuja moduuleja ei tarvitse kuljettaa pitkiä matkoja. Unionin tuotantostandardien ja ympäristövaatimusten ja toisaalta korkeampien energiakustannusten vuoksi EU:n aurinkosähkön tuotannonala on järjestelmällisesti vähentänyt energiankulutustaan verrattuna kiinalaisiin tuottajiin. Tämä on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon, että aurinkomoduulien ja niiden raaka-aineiden valmistus on energiavaltaista. EU Pro Sun toi myös esiin ristiriidan siinä, että jotkin kirjeen allekirjoittaneet kansalaisjärjestöt pyytävät päättämään toimenpiteet unionin etua koskevilla perusteilla eli siinäkin tapauksessa, että epäterveitä kaupan käytäntöjä todetaan, ja yksi niiden johtajista totesi hiljattain, että on toteutettava lisätoimia terveen ja ympäristöystävällisen kaupan varmistamiseksi.

               (729)

               Komissio päätteli, että toimenpiteillä on vain vähäinen vaikutus unionin ilmastotavoitteiden saavuttamiseen lyhyellä aikavälillä.

               (730)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet olivat eri mieltä siitä, että tuotujen aurinkosähkötuotteiden hiilijalanjälki on suurempi kuin unionissa valmistettujen. Ne väittivät, että primäärienergian kysynnästä suurin osa menee monikiteisen piin ja kiekkojen valmistukseen, minkä vuoksi näiden alkuperä on tärkein. Nämä osapuolet toivat myös esiin, että sähkön tuotannon hiilijalanjälki on erilainen eri jäsenvaltioissa. Koska moduulien ja niiden raaka-aineiden tuotanto on energiavaltaista, sillä on merkitystä, missä jäsenvaltiossa moduulit ja niiden komponentit valmistetaan.

               (731)

               Komissio ei pystynyt analysoimaan näitä väitteitä perusteellisesti päätelmien ilmoittamisen jälkeisessä lyhyessä ajassa. Komissio selvensi, että se oli vain toistanut EU Pro Sunin kannanoton eikä itse todennut missään vaiheessa, että tuotujen aurinkosähkötuotteiden hiilijalanjälki on suurempi. Unionissa ja Kiinassa tuotettujen moduulien hiilijalanjäljestä riippumatta komissio toisti keskeisenä päätelmänä, että toimenpiteillä on ollut hyvin vähäinen vaikutus aurinkosähkön kysyntään tähän mennessä. Sen vuoksi komissio päätteli, että toimenpiteillä ei ole ollut merkittävää vaikutusta unionin ympäristötavoitteiden saavuttamiseen.

               (732)

               Jotkin osapuolet vaativat toimenpiteiden päättämistä väittämällä, että unionin valmistuskapasiteetti ei riitä kattamaan unionin moduulien kysyntää unionissa ja että toimenpiteillä ei kyetä lisäämään merkittävästi unionin kenno- ja moduulivalmistajien kapasiteettia. Ne arvioivat unionin kysynnäksi alle 8 GW ja asianomaisten osapuolten moduulien tuotannoksi unionissa alle 4 GW. Väitteen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että ainakin puolet moduuleista on tuotava joka tapauksessa. Nämä osapuolet totesivat, että Euroopan komission alkuperäisessä asetuksessa esittämä odotus, jonka mukaan ”keskipitkällä aikavälillä on kohtuullista olettaa, että unionin tuotannonala laajentaa tuotantokapasiteettiaan vastatakseen kysyntään, minkä ansiosta se saavuttaa mittakaavaetuja, jotka puolestaan mahdollistavat hinnan lisäalennukset”, ei konkretisoitunut.

               (733)

               Komissio toteaa, että vaikka moduulien unionin tuotanto onkin alle unionin kysynnän, unionissa ei koskaan ole ollut puutetta moduuleista. Hintasitoumus/vähimmäistuontihinta mahdollistaa tuonnin Kiinasta oikeudenmukaisilla hinnoilla. Vaikka tuonti muualta maailmasta lisääntyi suhteellisesti, unionin tuotannonala onnistui lisäämään markkinaosuuttaan unionissa vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 25 prosentista 35 prosenttiin. Sen vuoksi toimenpiteet antoivat unionin tuotannonalalle mahdollisuuden lisätä tuotantoaan ja myyntiään suhteessa unionin markkinoiden kokoon ja kattaa suuremman osan kysynnästä. Kuten 6.3.2 jaksossa todetaan, unionin kulutus väheni jyrkästi tukijärjestelmien supistamisen myötä, minkä vuoksi unionin tuotannonalan kasvu on entistä vaikeampaa. Tästä huolimatta unionin tuotannonala onnistui konsolidoimaan toimintaansa ja pienentämään kustannuksiaan merkittävästi. Lisäksi unionissa on moduulien valmistuksen alalla merkittävästi käyttämätöntä kapasiteettia, joka voidaan ottaa uudelleen käyttöön, jos kysyntä lisääntyy. Sen vuoksi komissio katsoo, että toimenpiteet eivät aiheuta moduulien tarjonnan puutetta unionin markkinoilla ja että niillä onnistuttiin laajentamaan unionin tuotantoa suhteessa unionin markkinoiden kokoon.

               (734)

               Toimenpidettä vastustavat osapuolet totesivat, että moduulien tuotantokapasiteetti Kiinan ulkopuolella on kasvamassa nopeasti. Ne siteerasivat eri markkinaseurantaraportteja, joiden mukaan muiden Aasian maiden yhdistetty tuotantokapasiteetti on kasvanut erittäin nopeasti: se oli 7 GW vuonna 2015 ja sen ennustetaan olevan 10 GW vuonna 2016. Tämä on väitetysti enemmän kuin unionin kysyntä, jonka osapuolet arvioivat olevan noin 8 GW. Tästä uudesta kapasiteetista merkittävän määrän ovat ottaneet käyttöön kiinalaiset yritykset. Useat suuret kiinalaiset yritykset myös peruuttivat sitoumuksen vapaaehtoisesti voidakseen toimittaa unionin markkinoille Kiinan ulkopuolelta. Osapuolet katsoivat, että tämän tuloksena kolmansista maista voidaan viedä unioniin yhä enemmän halpoja moduuleja, vaikka toimenpiteet pidettäisiinkin voimassa. Sen vuoksi toimenpiteiden vastustajat totesivat, että komission alkuperäisessä asetuksessa esittämä odotus, jonka mukaan muut kolmannet maat eivät suuntaisi vientiään massiivisesti unionin markkinoille (123), ei konkretisoitunut.

               (735)

               Komission tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta unioniin tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 66 prosentista 41 prosenttiin, kun taas muualta maailmasta, pois lukien Kiina (pääasiassa Taiwanista, Malesiasta, Koreasta ja Singaporesta), tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 9 prosentista 25 prosenttiin. Unionin valmistajien markkinaosuus unionissa kasvoi vuoden 2012 ja tutkimusajanjakson välillä 25 prosentista 35 prosenttiin. Näin ollen kolmansista maista tuleva tuonti ei estänyt unionin tuotannonalaa saamasta takaisin merkittävää markkinaosuutta unionissa.

               (736)

               Komissio havaitsi myös, että vaikka moduulien tuotantokapasiteetti Kaakkois-Aasiassa kasvaa nopeasti, se on silti edelleen vain murto-osa Kiinan kapasiteetista (124). Kaakkois-Aasian tehtaat myyvät suuria määriä myös Yhdysvaltojen ja muiden maiden (kuten Intian ja Kanadan) markkinoille, joilla on otettu käyttöön kiinalaisiin moduuleihin kohdistuvia kaupan suojatoimenpiteitä. Aurinkosähkön käyttöönoton itse Kaakkois-Aasiassa odotetaan myös kasvavan, minkä vuoksi odotetaan, että osa määrästä myydään tällä alueella. Sen vuoksi komissio päätteli, että moduulien tuotantokapasiteetti Kaakkois-Aasiassa ei ole riittävä kattamaan merkittävää osaa unionin kysynnästä ja tekemään toimenpiteistä tehottomia. Toimenpiteiden tarkoituksena on joka tapauksessa varmistaa, että Kiinasta tuleva aurinkomoduulien ja -kennojen tuonti tapahtuu hyvän kauppatavan mukaisilla eikä tuetuilla hinnoilla, eikä se, että unionin tuotannonalaan kohdistuu kilpailua muista maista, tee toimenpiteistä tehottomia.

               (737)

               Yksi osapuoli totesi markkinaosuuksien kehityksen osoittavan, että toimenpiteistä oli pääasiassa etua kolmansista maista tuontia harjoittaville tuojille. Tämä osapuoli väitti, että tilanne on samanlainen kuin viljellyn merilohen tuontia koskevassa tapauksessa (125), jossa komissio lopetti toimenpiteiden soveltamisen, koska ne olisivat johtaneet merkittävään varallisuuden nettosiirtoon pois unionista, ja varallisuuden nettosiirto kolmansien maiden tavarantoimittajille ylittäisi merkittävästi mahdolliset edut, jotka unionin tuotannonala voisi toimenpiteistä saada.

               (738)

               Kuten edellä todetaan, unionin tuotannonala onnistui lisäämään markkinaosuuttaan unionissa vuoden 2012 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 25 prosentista 35 prosenttiin. Tämä tarkoittaa sitä, että kolmannet maat eivät ottaneet haltuunsa suurinta osaa markkinaosuudesta, joka aiemmin oli kiinalaisilla valmistajilla. Lisäksi komissio katsoo, että unionin tuotannonalan tilanne viljellyn merilohen tuontia koskevassa tapauksessa oli hyvin erilainen; kyseisessä tapauksessa unionin tuotannonalan markkinaosuus oli paljon pienempi ja kasvoi vuosien 1998 ja 2001 välillä 2,7 prosentista vain 4,3 prosenttiin. Kyseisessä tapauksessa unionin tuotannonalan erittäin alhainen markkinaosuus oli yksi keskeisistä syistä siihen, miksi toimenpiteiden käyttöönotto olisi johtanut varallisuuden merkittävään nettosiirtoon pois yhteisöstä markkinoiden mukautuessa korkeampiin hintoihin (126). Tässä tapauksessa toimenpiteet hyödyttävät merkittävästi unionin tuotannonalaa. Tämän vuoksi viljellyn merilohen tuontia koskevaa tapausta ei voida käyttää ennakkotapauksena.

               (739)

               Toimenpiteitä vastustavien osapuolten mukaan unionin valmistajat eivät ole ilmoittaneet mistään uskottavista suunnitelmista kapasiteettinsa kasvattamiseksi. Sen sijaan unionin suurin valmistaja SolarWorld irtisanoi hiljattain useita satoja tilapäisiä työntekijöitä Euroopan tuotantolaitoksistaan ja teki alkuperäisen laitevalmistajan (OEM) sopimuksia aurinkopaneelien valmistamiseksi Thaimaassa. Toimenpiteitä vastustavat osapuolet väittivät, että tämä on jälleen yksi osoitus siitä, että aurinkomoduuleja voi valmistaa menestyksekkäästi vain suurissa tuotantolaitoksissa, jollaisia aasialaiset tuotantolaitokset ovat.

               (740)

               SolarWorld vastasi, että se teki tilapäisiä OEM-sopimuksia kattaakseen globaalin kysynnän nopean kasvun vuoden 2015 lopussa ja vuoden 2016 alkupuoliskolla. SolarWorld totesi, että epävarmuus käynnissä olevan tutkimuksen tuloksesta korotti sijoittajien pääomainvestoinneista vaatimia korkoja. Tästä syystä oli järkevä taloudellinen päätös lykätä pääomaa vaativaa valmistuskapasiteetin laajennusta tutkimuksen päättymiseen asti ja käyttää sen sijaan sopimusvalmistajien käytettävissä olevaa kapasiteettia tilapäisesti. SolarWorld toi myös esiin, että kaikki sen OEM-kumppanin unionin ulkopuolella valmistamat moduulit vietiin unionin ulkopuolelle.

               (741)

               Markkinaseurantatiedot vahvistavat, että vuoden 2016 alkupuolisko oli kasvukautta ja jälkipuolisko matalan kysynnän kautta, mikä on romahduttanut hinnat moduulien ylitarjonnan vuoksi (127). Tässä yhteydessä SolarWorldin päätöstä irtisanoa tilapäistä työvoimaa voidaan pitää vaikeana mutta markkinaolosuhteiden mukaan perusteltuna. SolarWorld vähensi myös sopimusvalmistajien valmistamaa määrää niin paljon kuin sopimus salli.

               (742)

               Sen vuoksi komissio katsoo, että kun otetaan huomioon epävarmuustekijät ja hiljattaiset globaalit suhdanteiden äärivaihtelut, unionin valmistajan päätös lykätä kapasiteetin laajennusta ja sen sijaan hyödyntää sopimusvalmistajien käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia, oli taloudellisesti perusteltua eikä osoittanut, että tuotannosta unionissa olisi tullut kestämätöntä.

         6.5   Unionin etua koskevat päätelmät

               (743)

               Komissio otti huomioon vastakkaiset edut ja analysoi, olisivatko etuyhteydettömiin tuojiin ja tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiin kohdistuvat negatiiviset vaikutukset ja muut edellä analysoidut vaikutukset suhteettomia verrattuna tarkastelun kohteena olevan tuotteen unionin valmistajiin kohdistuviin positiivisiin vaikutuksiin. Perusasetuksen 31 artiklan 1 kohdan kolmannen virkkeen mukaan erityishuomiota kiinnitettiin tarpeeseen poistaa vahingollisen tuen kauppaa vääristävät vaikutukset ja palauttaa toimiva kilpailu.

               (744)

               Keskeistä oli arvioida toimenpiteiden jatkamisen todennäköinen vaikutus aurinkomoduulien tulevaan kysyntään unionissa. Jos toimenpiteet hillitsisivät merkittävästi kysyntää, voitaisiin väittää, että suhteellisen pienen unionin tuotannonalan suojaaminen saattaisi vaikuttaa kohtuuttomasti merkittävästi suurempaan tuotantoketjun alku- ja loppupään tuotannonalaan. Kuten 724 kappaleessa todetaan, toimenpiteillä oli kuitenkin vain vähäinen vaikutus aurinkomoduulien kysyntään unionissa. Tilanne ei todennäköisesti muutu ennen kuin uusi uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi hyväksytään ja pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa. Tämä huomioon ottaen väite vaikutuksesta työpaikkoihin asetettiin oikeisiin mittasuhteisiin. Toimenpiteiden päättäminen saattaisi edistää joidenkin uusien työpaikkojen luomista, mutta se myös asettaisi välittömään riskiin nykyiset työpaikat unionin aurinkokennojen ja -moduulien tuotannonalalla (noin 8 000). Pelkkä lukujen vertaaminen unionin tuotannonalan työpaikkojen ja tuotantoketjun loppupään (noin 50 000) tai tuotantoketjun alkupään (5 000–10 000) työpaikkojen välillä ei ollut asianmukaista.

               (745)

               Koska uusiutuvia energialähteitä koskevaa tukipolitiikkaa oli uudistettava sen jälkeen, kun unionin uudet valtiontukisäännöt tulivat voimaan, ja siihen todennäköisesti tehdään lisää muutoksia, kunhan lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyvät komission uuden direktiiviehdotuksen uusiutuvista energialähteistä, ei ole mahdollista esittää kantaa unionin edusta 18:aa kuukautta pidemmälle. Joidenkin tietojen mukaan toimenpiteillä saattaa olla enemmän vaikutusta kysyntään tulevaisuudessa, kunhan uusiutuvia energialähteitä koskevan tukipolitiikan muutos on saatu päätökseen, omaan kulutukseen tarkoitetun sähkön verotustilanne on selvinnyt ja verkkopariteetti on saavutettu laajemmin Euroopassa ja tiettyjen kuluttajaryhmien parissa. Kuten 709 ja 719 kappaleessa todetaan, komission 1 päivänä joulukuuta 2016 ehdottamat uudet energiamarkkinoiden rakennetta koskevat säännöt (128) ja 30 päivänä marraskuuta 2016 ehdottamat kuluttajakeskeistä puhtaaseen energiaan siirtymistä koskevat uudet säännöt (129) ovat tärkeällä sijalla pyrittäessä vakaaseen ja kasvua suosivaan toimintaympäristöön. Sen vuoksi komissio päätti rajoittaa toimenpiteiden jatkamisen 18 kuukauteen.

               (746)

               Täydentävien päätelmien ilmoittamisen jälkeen (ks. 33 kappale) komissio sai kolmenlaisia huomautuksia. EU:n valmistajat pyysivät komissiota pitämään voimassa alkuperäisen 24 kuukauden keston sillä perusteella, että paljastettu ehdotus tavanomaisen 5 vuoden keston lyhentämisestä 2 vuoteen oli jo varmistanut etujen tasapainon. Jotkin tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiä edustavat osapuolet olivat tyytyväisiä keston lyhenemisestä 18 kuukauteen, kun taas toiset kannattivat toimenpiteiden päättämistä kokonaan. Kiinan viranomaiset pahoittelivat komission aikomusta pitää toimenpiteet voimassa edes 18 kuukautta. Tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiä edustavien osapuolten tavoin myös Kiinan viranomaiset arvostelivat sitä, että täytäntöönpanosäädöksen luonnoksessa ei mainita toimenpiteiden välitöntä lopettamista.
               Komissio huomautti, että toimenpiteillä saattaa olla enemmän vaikutusta kysyntään tulevaisuudessa, kunhan uusiutuvia energialähteitä koskevan tukipolitiikan muutos on saatu päätökseen, omaan kulutukseen tarkoitetun sähkön verotustilanne on selvinnyt ja verkkopariteetti on saavutettu laajemmin Euroopassa. Tämä oikeuttaa sen, että toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan poikkeuksellisesti vain 18 kuukautta, jonka jälkeen niiden voimassaolo päättyy perusasetuksen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Komissio katsoi, että kun tasapainotetaan tässä vaiheessa käytettävissä olevan näytön perusteella tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiin sekä kuluttajiin todennäköisesti kohdistuvat negatiiviset vaikutukset ja unionin tuotannonalan toimenpiteistä saamat edut, 18 kuukautta on asianmukainen sovitteluratkaisu vastakkaisten etujen välillä.

               (747)

               Tarkastellessaan etuyhteydettömien tuojien etuja komissio sai valituksia näihin tuojiin kohdistuvasta raskaasta hallinnollisesta rasitteesta, ja unionin tuottajat valittivat edelleen esiintyvistä kiertämiskäytännöistä. Näitä aiheita voidaan käsitellä toimenpiteiden muotoa koskevassa välivaiheen tarkastelussa. Komission tietoon tuli, että vähimmäistuontihinnan mukautusmekanismi ei noudata aurinkosähköalan jyrkkää oppimiskäyrää (130). Tämänhetkinen mukautusjärjestelmä on sen vuoksi saattanut johtaa siihen, että eurooppalaiset kuluttajat eivät ole saaneet globaaleja tehokkuushyötyjä, minkä vuoksi saattaa olla tarvetta tarkastella tätä asiaa uudelleen. Sitä voidaan käsitellä välivaiheen tarkastelussa, joka koskee mitä tahansa mukautusmenetelmää, joka voi liittyä muunkin muotoiseen toimenpiteeseen.

               (748)

               Komissio päätteli, että ei ole pakottavia syitä päättää toimenpiteitä unionin etuun liittyvistä syistä. Se päätteli kuitenkin myös, että on aiheellista suorittaa omasta aloitteesta tehty tarkastelu 747 kappaleessa yksilöidyistä aiheista.

         7.   OSITTAINEN VÄLIVAIHEEN TARKASTELU, JOSSA RAJOITUTAAN TUTKIMAAN, ONKO UNIONIN EDUN MUKAISTA PITÄÄ VOIMASSA KENNOIHIN TÄLLÄ HETKELLÄ SOVELLETTAVAT TOIMENPITEET

   7.1   Alustavat huomautukset

               (749)

               Kuten 8 kappaleessa todetaan, komissio pani vireille omasta aloitteestaan osittaisen välivaiheen tarkastelun, jäljempänä ’välivaiheen tarkastelu’, jossa rajoitutaan tutkimaan, onko unionin edun mukaista pitää voimassa kennoihin tällä hetkellä sovellettavat toimenpiteet.

               (750)

               Tarkastelu pantiin vireille, koska oli alustavaa näyttöä siitä, että olosuhteet, joiden perusteella alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön, olivat muuttuneet. Unionin tuotannonalalla on tapahtunut erityisesti uudelleenjärjestelyjä ja yhdistymisiä, ja huomattava määrä kennojen valmistajia on lopettanut toimintansa. Suurin osa jäljellä olevasta kennojen tuotantokapasiteetista unionissa vaikuttaa olevan tarkoitettu etupäässä kytköskäyttöön moduulien valmistuksessa. Tämän vuoksi unionin tuotannonalan kennojen myynti etuyhteydettömille käyttäjille oli erittäin vähäistä määrällisesti, ja moduulien tuottajat, jotka eivät ole vertikaalisesti integroituneita, ovat riippuvaisia unionin ulkopuolelta toimitetuista kennoista. Sen vuoksi komissio piti aiheellisena tutkia, oliko kennoja koskevien toimenpiteiden pitäminen voimassa edelleen unionin edun mukaista.

         7.2   Kennojen valmistajien etu

               (751)

               Komission tiedossa on 12 kennojen valmistajaa unionissa. Unionin tuotannonalaa edustaa EU Pro Sun -järjestö, joka on pyynnön esittäjä voimassa olevien tasoitustoimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa. EU Pro Sun edusti neljää unionin kennojen valmistajaa. Kaksi muuta kennojen tuottajaa ilmaisi nimenomaisen tukensa EU Pro Sunin kannalle. EU Pro Sun edusti myös SolarWorldia, kiekkojen valmistajaa tuotantoketjun alkupäässä, ja yhtä muuta unionin kiekkojen tuottajaa.

               (752)

               Komissio havaitsi alkuperäisessä tutkimuksessa, että Kiinasta unioniin tuetusti tuotavien aurinkokennojen ja -moduulien massiivinen lisääntyminen oli vaikuttanut monien unionin kennojen tuottajien konkurssiin. Toimenpiteiden käyttöönotto antoi jäljellä oleville unionin tuottajille mahdollisuuden elpyä sekä konsolidoida ja vakiinnuttaa kennojen tuotantoaan. Esimerkiksi Bosch Solar Energyn, joka on yksi unionin suurimmista kennojen valmistajista, tuotantoresurssit ja työntekijät pysyivät toiminnassa, kun SolarWorld osti yrityksen vuonna 2014.

               (753)

               Jos kennoja koskevien toimenpiteiden soveltaminen lopetetaan, tuetuilla hinnoilla tapahtuva kiinalaisten kennojen vienti toistuisi suurina määrinä ja aiheuttaisi merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle, mistä olisi erittäin negatiivisia seurauksia unionin kennojen tuotannonalalle. Suuret pääomainvestoinnit edistyksellisiin kennojen tuotantolaitteisiin valuisivat hukkaan. Jopa 1 700 erittäin ammattitaitoista työntekijää voisi menettää työpaikkansa. Komissiolle ilmoitettiin myös joidenkin unionin yritysten aikeesta ottaa uudelleen käyttöön noin 300 MW kapasiteettia, jos toimenpiteet pidetään voimassa.

               (754)

               Unionin kennoja valmistavan tuotannonalan heikkeneminen vaikuttaisi negatiivisesti myös unionin T&K-toimintaan. Kenno on moduulin ydinkomponentti, ja suuri osa T&K-toimista aurinkosähkön arvoketjussa keskittyy kennoihin. Jos kennoja koskevat toimenpiteet päätettäisiin, eurooppalaiset T&K-investoinnit hidastuisivat ja tähän mennessä kerrytetty osaaminen valuisi hukkaan tai olisi siirrettävä kolmansiin maihin. Sen vuoksi riskinä on, että kennojen jättäminen toimenpiteiden ulkopuolelle sinetöisi unionin moduulien valmistajien riippuvuuden tuoduista kennoista.

               (755)

               Kennoja koskevien toimenpiteiden päättäminen saattaisi vaarantaa myös moduuleja koskevat toimenpiteet. Se antaisi kiinalaisille tuottajille mahdollisuuden viedä kennoja hyvän kauppatavan vastaisilla hinnoilla ja koota ne moduuleiksi unionissa sijaitsevien tytäryhtiöidensä tai sopimusvalmistajiensa kautta. Moduulien kokoonpanolinjoja voidaan perustaa melko nopeasti, kuten käy ilmi nopeasta moduulien tuotantokapasiteetin syntymisestä Kaakkois-Aasiaan (ks. 734 kappale). EU Pro Sun totesi, että Yhdysvalloissa oli toteutunut tällainen skenaario vuosina 2012–2014, kun moduuleja koskevat toimenpiteet eivät tehonneet. Tilanne muuttui vasta, kun alkuperäinen tuotteen määritelmä laajennettiin koskemaan kennoja.

               (756)

               Sen vuoksi kennoja koskevien toimenpiteiden jatkaminen on selvästi unionin kennojen valmistajien edun mukaista ja siitä voi koitua joitakin etuja myös unionin moduulien valmistajille.

               (757)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen Jabil kiisti komission päätelmän, joka mukaan kennoja koskevien toimenpiteiden päättäminen antaisi kiinalaisille tuottajille mahdollisuuden viedä kennoja hyvän kauppatavan vastaisilla hinnoilla ja koota ne moduuleiksi unionissa sijaitsevien tytäryhtiöidensä tai sopimusvalmistajiensa kautta. Vastauksena Jabilin väitteeseen komissio muistutti, että tutkimuksessa todettiin, että polkumyynnin ja vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteet kumotaan. Komissio myös selitti, että sopimusvalmistajilla, kuten Jabililla, on merkittävästi erilainen liiketoimintamalli ja kustannusrakenne kuin muulla unionin tuotannonalalla. Sopimusvalmistajien yleiset resurssit ovat paljon pienemmät, koska niillä ei ole samaa vastuuta tuotteiden myynnistä, markkinoinnista ja T&K-toimista (ks. 513 ja 563 kappale). Näin ollen jos komissio kumoaisi kennoja koskevat toimenpiteet unionin moduulien valmistajien edun vuoksi, mikään ei pysäyttäisi unioniin sijoittautuneita sopimusvalmistajia kokoamasta moduuleja polkumyynnillä tuoduista kiinalaisista kennoista. Sopimusvalmistajalla ei ole edes velvollisuutta tietää, mikä kennon todellinen hinta on, koska sen normaaliin liiketoimintamalliin kuuluu, että se veloittaa jalostuskorvausmaksun toiselta yritykseltä, joka tarjoaa tuotantopanokset ja ottaa täyden vastuun tuotosten myynnistä. Sen vuoksi komissio katsoo edelleen, että kennoja koskevien toimenpiteiden päättäminen voisi johtaa epäterveisiin hintoihin moduuleissa, jotka etuyhteydessä olevat yritykset tai sopimusvalmistajat voisivat koota unionissa polkumyynnillä tulleista kiinalaisista kennoista.

               (758)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen SPE väitti, että Kiinasta tulevan kennojen tuonnin ja unionissa tehtyjen kennojen myynnin välillä ei ole mitään syy-yhteyttä; sen mukaan unionin tuotannonalaan kohdistui kilpailua kolmansista maista. Sama osapuoli väitti, että toimenpiteet eivät suojanneet kennojen tuotannonalan investointeja ja että kennojen sektorilla toimivaa työvoimaa eivät uhkaa irtisanomiset, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Se väitti myös, että kiinalaisten kennojen tuonti ei vaikuttanut kennojen kytkösmarkkinoihin.

               (759)

               Komissio teki täydentävän analyysin kolmansista maista tulevien kennojen myynnin vaikutuksesta (ks. 579 kappale) ja toisti, että kolmansien maiden myynti ei aiheuttanut vahinkoa. Se myös analysoi tarkemmin toimenpiteiden vaikutusta investointeihin unionin kennojen tuotannonalalla (ks. 571 kappale) ja toisti, että toimenpiteillä oli positiivinen vaikutus investointeihin. Lisäksi se havaitsi, että Kiinasta tuleva tuonti vaikutti unionin kennojen kytkösmarkkinoihin (ks. 508 kappale). Kun otetaan huomioon unionin kennojen tuotannonalan alhainen kannattavuus tällä hetkellä, komissio oli edelleen sitä mieltä, että unionin kennojen alan työvoimaan kohdistuu työpaikan menettämisen uhka, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

         7.3   Etuyhteydettömien kennojen tuojien etu

               (760)

               Tutkimuksessa ei ilmoittautunut yhtään etuyhteydetöntä kennojen tuojaa, jolla olisi ollut toimintaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kennoja tuovat joko unionin moduulien valmistajat tai kiinalaisiin tuottajiin etuyhteydessä olevat tuojat.

         7.4   Tuotantoketjun loppupään tuotannonalan etu – moduulien tuottajat

               (761)

               Seitsemän eurooppalaista moduulien valmistajaa ilmoittautui ja pyysi kennojen jättämistä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle. Jotkin näistä yrityksistä tukevat EU Pro Sunin kantaa moduuleja koskevien toimenpiteiden jatkamiseksi. Jotkin tuotantoketjun alku- ja loppupään yritykset toimittivat näkökantoja, joissa vastustettiin erityisesti kennoja koskevia toimenpiteitä; suurin osa tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksistä kuitenkin keskittyi moduuleja koskevien toimenpiteiden päättämisen perusteisiin ja vaikutuksiin.

               (762)

               Kennoja koskevien toimenpiteiden päättämistä haluavat osapuolet toivat esiin, että lähes kaikki unionissa valmistetut kennot käytetään sisäisesti vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä. Tästä syystä vertikaalisesti integroitumattomat moduulien valmistajat, joiden osuus on yli 65 prosenttia unionin moduulien tuotannosta, ovat riippuvaisia kennojen tuonnista. Nämä osapuolet väittivät, että lähes kaikkeen unioniin tulevaan kennojen tuontiin sovelletaan joko toimenpiteitä tai vahvistettuja tullitarkastuksia Malesiasta ja Taiwanista tulevia kennoja koskevien kiertämisen vastaisten toimenpiteiden vuoksi. Tämä aiheuttaa ylimääräistä hallinnollista ja taloudellista rasitetta vertikaalisesti integroitumattomille moduulien valmistajille. Kennoja koskevia toimenpiteitä vastustavat osapuolet totesivat myös, että kennoja koskevat toimenpiteet ovat tehottomia, koska niiden kautta ei ole onnistuttu synnyttämään uutta kapasiteettia unioniin. Niiden mukaan toimenpiteet myös kohottavat lopputuotteen eli moduulien hintaa, millä on negatiivinen vaikutus kysyntään, asiakkaisiin ja unionin laajempiin ympäristöpolitiikan tavoitteisiin.

         7.4.1   Kennojen tarjonnan puute unionissa

               (763)

               Kennoja koskevien toimenpiteiden päättämistä pyytävät osapuolet väittivät, että unionissa valmistettuja kennoja ei ole saatavilla unionin markkinoilla. Unionissa on vain muutama kennojen valmistaja, ja lähes kaikki niistä käyttävät valmistamansa kennot sisäisesti ja myyvät vain erittäin vähäisiä määriä kolmansille osapuolille. Myydyt vähäiset määrät ovat yleensä heikompaa laatua. Tutkimuksensa perusteella komissio on samaa mieltä siitä, että unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymien kennojen määrä tyydyttää alle 5 prosenttia vertikaalisesti integroitumattomien unionin moduulien valmistajien kysynnästä.

               (764)

               Osapuolet väittivät lisäksi, että vaikka unionin kennoja myytäisiin enemmän avoimilla markkinoilla, unionin kennojen kapasiteetti ja tuotanto eivät riittäisi läheskään kennojen kokonaiskysynnän ja vielä vähemmän moduulien kokonaiskysynnän tyydyttämiseen unionissa. Komissio totesi, että kennojen tuotanto unionissa oli 1 270 MW tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä tarkoittaa sitä, että se kattoi 37 prosenttia unionin kennojen kokonaiskysynnästä, joka oli arvion mukaan 3 409 MW. Unionin kennojen valmistajien kapasiteetti voisi kattaa noin 18 prosenttia unionin moduulien kokonaiskysynnästä, joka oli noin 7 200 MW tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

               (765)

               Useat osapuolet totesivat, että kennoja koskevat toimenpiteet hyödyttävät vain yhtä yritystä, SolarWorldia, ja asettavat useimmat muut vertikaalisesti integroitumattomat moduulien valmistajat epäedulliseen kilpailuasemaan kyseiseen yritykseen nähden. SolarWorldin osuus kennojen kokonaistuotannosta unionissa oli yli 70 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. SolarWorld myy avoimilla markkinoilla vain kennoja, jotka eivät täytä sen korkeita standardeja. Nämä osapuolet totesivat, että ne voivat ostaa ainoastaan kolmansista maista tuotuja kennoja. Jos kennoja koskevia toimenpiteitä ei päätetä, ne aiheuttavat edelleen epäedullisen kilpailuaseman suhteessa kennojen hallitsevaan valmistajaan unionissa.

               (766)

               Kuten edellä esitetään, komissio totesi, että unionin kennojen tuotannon osuus unionin kennojen kysynnästä on 35 prosenttia; vuonna 2012 tämä suhde oli 23 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että unionin kennojen valmistajat pystyvät kattamaan merkittävän osuuden unionin kysynnästä riippumatta siitä, onko kyseessä kytkösmarkkinamyynti. Komissio myös muistutti, että kennojen keskimääräiset valmistuskustannukset unionissa olivat korkeammat kuin Kiinan ja Taiwanin sopimusmyyntihinnat (PV Insightsin mukaan). Tämä tarkoittaa sitä, että vertikaalisesti integroitumattomat unionin moduulien tuottajat voisivat ostaa kennoja unionin ulkopuolelta samoilla tai jopa alemmilla hinnoilla. Tämä päätelmä pätee, vaikka otettaisiin huomioon sekin, että vertikaalisesti integroituneiden tuottajien unionissa tuottamien kennojen hyötysuhde ja laatu ovat korkeita, ja ne ovat näin ollen kalliimpia. Sen vuoksi toimenpiteistä ei koidu kilpailuetua vertikaalisesti integroituneille kennojen ja moduulien valmistajille niihin nähden, jotka eivät ole vertikaalisesti integroituneita.

               (767)

               Komissio toteaa vielä, että ainoa kausi, jolloin vertikaalisesti integroitumattomilla unionin moduulien valmistajilla oli vaikeuksia hankkia kennoja, osui samaan aikaan kuin poikkeuksellinen kysyntäpiikki vuoden 2015 lopulla ja vuoden 2016 alussa Kiinassa. Tuolloin aurinkosähkön kysyntä Kiinassa saavutti huippunsa (22 GW) (131). Kiinan aurinkosähköön liittyviä tavoitteita tuettiin anteliailla korvausjärjestelmillä, jotka aiheuttivat tilapäisen asennusbuumin. Kiinan merkittävä kennojen tuotantoylikapasiteettikaan ei riittänyt kattamaan tätä epätavallista kysyntäpiikkiä. Joidenkin Kiinan moduulien valmistajien oli poikkeuksellisesti turvauduttava kennojen tuontiin ulkomailta, ja tämä aiheutti globaalisti tilapäisen kennojen puutteen ja kohotti niiden hintaa. Kennojen sopimusmyyntihinnat (PV Insightsin mukaan) olivat vähimmäistuontihintaa korkeammat tuolloin kennojen niukan saatavuuden aikana eli marraskuun 2015 ja maaliskuun 2016 välillä. Vaikka toimenpiteet eivät olisikaan olleet voimassa, unionin moduulien valmistajilla olisi näin ollen ollut samanlaisia kennojen saatavuuteen liittyviä vaikeuksia, koska Kiinassa oli kertaluonteisesti puute kennoista tämän suhteellisen lyhyen ajanjakson ajan.

               (768)

               Tämä kennojen kuumentuneen kysynnän kausi osuu ajallisesti osittain yhteen myös komission tutkimuksen kanssa, joka koski toimenpiteiden kiertämistä lähettämällä kiinalaisia kennoja ja moduuleja Malesian ja Taiwanin kautta. Kennojen ja moduulien kirjaamisvelvoite, joka tuli voimaan kiertämistä koskevan tutkimuksen vireillepanopäivänä eli toukokuussa 2015, aiheutti jonkin verran ylimääräisiä hankintavaikeuksia unionin moduulien valmistajille. Näiden moduulien valmistajien tilanne oli epävarma, koska ne eivät tietäneet, olivatko niiden taiwanilaiset ja malesialaiset tavarantoimittajat aitoja tuottajia ja myönnettäisiinkö niille vapautus tulleista. Helmikuussa 2016 yli 20 malesialaisen ja taiwanilaisen kennojen valmistajan, jotka toimivat kyseisessä tutkimuksessa yhteistyössä, todettiin olevan aitoja tuottajia. Toimituksiin liittyvä tilapäinen epävarmuus päättyi.

               (769)

               Komissio havaitsi perusteettomaksi väitteen, jonka mukaan kennoja koskevat toimenpiteet suojaavat vain yhtä yritystä, SolarWorldia. Viisi muuta kennojen valmistajaa ilmoitti tukevansa kennoja koskevien toimenpiteiden voimassaolon jatkamista (ks. 751 kappale). Komission tiedossa on yli 10 kennojen valmistajaa unionissa. Keskeisenä syynä siihen, että yhden tuottajan osuus kaikista unionissa tuotetuista kennoista on yli 70 prosenttia, on se, että monet muut kennojen valmistajat poistuivat markkinoilta, koska ne eivät kyenneet vastaamaan Kiinasta tuetuilla hinnoilla tulevien tuotteiden aiheuttamaan epäterveeseen kilpailuun. Useimmat näistä valmistajista poistuivat markkinoilta, mutta SolarWorld osti yhden unionin suurimmista kennojen valmistajista vuonna 2014. Kyseinen valmistaja oli poistumassa markkinoilta, ja jos yritysostoa ei olisi tapahtunut, yli 500 erittäin ammattitaitoista työntekijää olisi menettänyt työpaikkansa. SolarWorld väitti, että ilman voimassa olevia toimenpiteitä se ei olisi kyennyt ostamaan toista yritystä ja säästämään työpaikkoja ja lisäksi sen omat kennojen tuotantolaitokset olisivat konkurssissa tähän mennessä.

               (770)

               Sen vuoksi vertikaalisesti integroitumattomiin unionin moduulien kokoonpanijoihin ei kohdistu toimitusongelmia eivätkä ne ole epäedullisessa kilpailuasemassa vertikaalisesti integroituneihin kokoonpanijoihin nähden. Näin ollen se, että unionin kennojen tuotanto voi kattaa vain suhteellisen pienen osuuden moduulien kulutuksesta, ei vaikuta negatiivisesti unionin moduulien kuluttajiin.

         7.4.2   Toimenpiteiden aiheuttama hallinnollinen rasite

               (771)

               Toimenpiteiden päättämistä haluavat osapuolet väittivät, että toimenpiteet aiheuttavat vertikaalisesti integroitumattomille moduulien valmistajille merkittävän ylimääräisen liiketoimintariskin, edellyttävät lisää käyttöpääomaa ja lisäävät hallinnollista rasitetta. Tämä johtuu sitoumuksen monimutkaisten menettelyjen noudattamisesta. Jotkin moduulien valmistajat totesivat, että tilanne paheni sen jälkeen, kun toimenpiteiden kiertämistä koskeva tutkimus Taiwania ja Malesiaa kohtaan käynnistettiin. Vertikaalisesti integroitumattomiin valmistajiin sovelletaan tiukkoja asiakirjatarkastuksia tavaroiden tulliselvityksen yhteydessä, vaikka ne toisivat yrityksistä, joille on myönnetty vapautus. Ne valittivat, että joissakin tapauksissa yksinkertaiset puutteet asiakirjoissa, kuten leiman tai allekirjoituksen puuttuminen oikeasta paikasta, aiheuttavat useiden viikkojen viiveen. Sitoumuksen mukaisesti tuotuihin kiinalaisiin kennoihin sovelletaan samanlaisia tiukkoja tullitarkastuksia ja raskaita hallinnollisia menettelyjä. Nämä tuottajat totesivat, että tämän vuoksi unioniin tuotavista kennoista lähes 100 prosenttiin kohdistuu tulliviranomaisten tiukka valvonta, joka vuoksi lähetykset viivästyvät, hallinnollinen työ lisääntyy ja käyttöpääomavaatimukset kasvavat. Tämän takia ne kärsivät epäedullisemmasta kilpailuasemasta verrattuna muualla maailmassa toimiviin tuottajiin mutta myös vertikaalisesti integroituneeseen johtavaan eurooppalaiseen moduulien valmistajaan.

               (772)

               Komissio muistuttaa, että se toteutti lisätoimia, jotta voitaisiin parantaa toimenpiteiden seurantaa ja välttää kaikenlaiset kiertämis- ja ristiinkorvauskäytännöt, jotka voisivat vaarantaa sitoumuksen toimivuuden. Muita ratkaisuja, joilla voitaisiin toimivasti suojata unionin tuotannonalaa ja estää kiinalaisten moduulien tuominen kiertämiskäytännöillä, voidaan käsitellä välivaiheen tarkastelussa. Jäsenvaltioiden tulliviranomaisten tiukennetut tarkastukset ovat välttämättömiä, jotta voidaan suojata unionin tuotannonalaa epäterveillä hinnoilla tulevien tuotteiden suurilta määriltä.

         7.4.3   Kennoja koskevien toimenpiteiden vaikutus moduulien hintoihin ja kysyntään

               (773)

               Useat kennoja koskevien toimenpiteiden päättämistä haluavat osapuolet väittivät, että toimenpiteet lisäävät aurinkomoduulien keskeisten komponenttien kustannuksia ja näin uusien aurinkosähköjärjestelmien hintaa, mikä vähentää aurinkomoduulien kysyntää. Jotkin osapuolet totesivat, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ulkopuolella vuoden 2016 jälkipuoliskolla globaalit keskimääräiset sopimusmyyntihinnat putosivat merkittävästi vähimmäistuontihinnan alapuolelle, mikä kohdisti lisäpainetta vertikaalisesti integroitumattomiin unionin moduulien valmistajiin.

               (774)

               Komissio havaitsi, että kennojen globaali keskimääräinen sopimusmyyntihinta (PV Insightsin mukaan) oli lähellä vähimmäistuontihintaa suurimman osan ajasta, jona toimenpiteet olivat voimassa. Sen vuoksi toimenpiteet eivät korottaneet merkittävästi moduulien keskeisten komponenttien hintaa, jos vertailuarvona käytetään globaalia keskimääräistä sopimusmyyntihintaa.

               (775)

               Komissio totesi, että globaalit keskimääräiset sopimusmyyntihinnat putosivat merkittävästi vuoden 2016 jälkipuoliskolla, kun aurinkosähkösektorilla koettiin suhdanteiden äärivaihteluja (ks. 767 kappale). Vuoden 2016 viimeisellä neljänneksellä kennojen hinnat vakiintuivat ja alkoivat jopa nousta jälleen, mikä on ennustettavissa suhdanteiden äärivaihteluissa. Kun kuitenkin otetaan huomioon aurinkosähkösektorin oppimiskäyrän vaikutus, on todennäköistä, että aurinkokennojen uudet pidemmän aikavälin hinnat asettuvat sen tason alle, joka vallitsi ennen hiljattaista suhdanteiden äärivaihtelua. Kuten 676 kappaleessa todetaan, aurinkokennojen ja -moduulien tuotantokustannusten lasku lähes koko vuoden 2016 ajan ei näkynyt täysimittaisesti hintaindeksissä, jota komissio käytti vähimmäistuontihinnan oikaisuun. Parempaa tapaa ottaa huomioon aurinkosähköteollisuuden oppimiskäyrä toimenpiteiden tasossa voidaan tarkastella välivaiheen tarkastelussa.

               (776)

               Toimenpiteiden vaikutusta aurinkosähkön kysyntään unionissa analysoitiin perusteellisesti 6.3 jaksossa. Komissio havaitsi, että moduulien kysyntään vaikuttivat useat muut tekijät paljon enemmän kuin toimenpiteet. Koska kennot ovat moduulien keskeinen komponentti, nämä havainnot koskevat myös kennoja.

               (777)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen SPE väitti, että kennojen globaali keskimääräinen sopimusmyyntihinta ei ollut lähellä vähimmäistuontihintaa suurinta osaa ajasta, jona toimenpiteet olivat voimassa. Tämä osapuoli esitti väitteensä tueksi marraskuulta 2016 PV-Magazinen (132) artikkelin ja Energy Trend PV:n (133) tietoja.

               (778)

               Vähimmäistuontihinta seurasi tiiviisti kennojen globaaleja euromääräisiä hintoja (PVInsightsin mukaan) joulukuusta 2013, jolloin toimenpiteet otettiin käyttöön, syyskuuhun 2015, jolloin tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso päättyi. Komissio huomasi myös, että vuonna 2016 tarkastelujakson ulkopuolella vähimmäistuontihinta irtautui tilapäisesti globaaleista ostohinnoista. Sekä siteeratussa artikkelissa että toimitetuissa tiedoissa esitettiin aurinkosähkön hintakehitys tarkastelujakson ulkopuolella. Sen vuoksi komissio toisti, että kennoja koskevilla toimenpiteillä oli vain erittäin vähäinen vaikutus vertikaalisesti integroitumattomiin moduulien valmistajiin.

         7.5   Välivaiheen tarkastelua koskevat päätelmät

               (779)

               Komissio päättelee, että ei ole pakottavia syitä päättää kennoja koskevia toimenpiteitä unionin etuun liittyvistä syistä. Se totesi erityisesti, että toimenpiteet olivat tehokkaita sikäli, että ne pitivät yllä kennojen tuotantoa unionissa ja palauttivat sitä jossakin määrin. Unionissa valmistettujen kennojen osuus kennojen kysynnästä unionissa on merkittävä. Kennoja koskevien toimenpiteiden soveltamisen päättäminen johtaisi todennäköisesti kennoja valmistavan unionin tuotannonalan romahtamiseen sekä suurta ammattitaitoa vaativien työpaikkojen ja alaan liittyvän T&K-toiminnan häviämiseen. Komissio katsoi myös, että kennoja koskevista toimenpiteistä ei koidu kilpailuetua vertikaalisesti integroituneille moduulien valmistajille niihin nähden, jotka eivät ole vertikaalisesti integroituneita. Vertikaalisesti integroitumattomat moduulien tuottajat voivat hankkia riittävästi kennoja Kiinan ulkopuolelta hinnoilla, jotka eivät ole korkeampia kuin ne, jotka vertikaalisesti integroituneet tuottajat veloittavat sisäisesti.

               (780)

               Tarkastellessaan vertikaalisesti integroitumattomien moduulien valmistajien etuja komissio sai valituksia näihin valmistajiin kohdistuvasta raskaasta hallinnollisesta rasitteesta, ja unionin tuottajat valittivat edelleen esiintyvistä kiertämiskäytännöistä. Näitä aiheita voidaan käsitellä toimenpiteiden muotoa koskevassa välivaiheen tarkastelussa.

               (781)

               Komissio huomauttaa, että lähes koko vuoden 2016 ajan vähimmäistuontihinnan mukautusmekanismi ei noudattanut aurinkosähköalan jyrkkää oppimiskäyrää kennojen osalta. Tämänhetkinen mukautusjärjestelmä jätti näin ollen eurooppalaiset moduulien valmistajat globaalien tehokkuushyötyjen ulkopuolelle, minkä vuoksi saattaa olla tarvetta tarkastella tätä asiaa uudelleen. Sitä voidaan käsitellä välivaiheen tarkastelussa, joka koskee mitä tahansa mukautusmenetelmää, joka voi liittyä muunkin muotoiseen toimenpiteeseen.

               (782)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat osapuolet väittivät myös, että ehdotettu välivaiheen tarkastelu veisi liian pitkään, jotta voitaisiin suojata vertikaalisesti integroitumattomien moduulien valmistajien etuja. Komissio huomauttaa, että päätelmien ilmoittamisen jälkeen eli vuoden 2017 alussa vähimmäistuontihinta aleni huomattavasti, mikä kuroi merkittävästi umpeen vähimmäistuontihinnan ja keskimääräisen globaalin myyntihinnan välistä eroa. Komissio aikoo saattaa välivaiheen tarkastelun päätökseen vuoden 2017 aikana.

         8.   LOPULLISET TASOITUSTOIMENPITEET

               (783)

               Tuen jatkumisen ja toistumisen sekä vahingon jatkumisen todennäköisyyttä koskevien päätelmien perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa perusasetuksen 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1239/2013 käyttöön otetut tuen vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

               (784)

               Kuten 6.3 jaksossa selitetään, tutkimuksen mukaan toimenpiteillä saattaa olla enemmän vaikutusta kysyntään tulevaisuudessa, kunhan uusiutuvia energialähteitä koskevan tukipolitiikan muutos on saatu päätökseen, omaan kulutukseen tarkoitetun sähkön verotustilanne on selvinnyt ja verkkopariteetti on saavutettu laajemmin Euroopassa. Tämä oikeuttaa sen, että toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan poikkeuksellisesti vain 18 kuukautta, jonka jälkeen niiden voimassaolo päättyy perusasetuksen sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Komissio katsoi, että kun tasapainotetaan tässä vaiheessa käytettävissä olevan näytön perusteella tuotantoketjun alku- ja loppupään yrityksiin sekä kuluttajiin todennäköisesti kohdistuvat negatiiviset vaikutukset ja unionin tuotannonalan toimenpiteistä saamat edut, 18 kuukautta on asianmukainen sovitteluratkaisu vastakkaisten etujen välillä.

               (785)

               Päätelmien ilmoittamisen jälkeen EU Pro Sun puuttui tähän perusteluun. Sen mukaan toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava viideksi vuodeksi. Se katsoi, että sääntelyn epävarmuus, joka heikentää aurinkosähkön kysyntää, ei poistu lähivuosina. Vain viiden vuoden pidennyksellä saataisiin aikaan vakautta, jota tarvitaan unionin tuotannonalan elvyttämiseen luomalla parempi investointiympäristö. Komissio toisti, että unionin aurinkosähköala on käynyt läpi syvän muutosvaiheen eli se on siirtynyt pois perinteisestä tukivälineestä – syöttötariffeista – tarjouskilpailuihin, jotka koskevat voimalaitosmittakaavan aurinkosähköjärjestelmiä ja omaan kulutukseen tarkoitettuja kaupallisten rakennusten ja vähemmässä määrin asuinrakennusten aurinkosähköjärjestelmiä. Tällä muutoksella on todennäköisesti laskettavissa olevia vaikutuksia useissa jäsenvaltioissa jo 18 kuukauden sisällä. Komissio odottaa erityisesti, että jo tällä kaudella järjestetään monia aurinkosähkökapasiteettia koskevia tarjouskilpailuja ja että vähittäisverkkopariteetin kannustama aurinkosähkön käyttöönotto lisääntyy. Sen vuoksi komissio katsoo edelleen, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vain 18 kuukaudeksi on asianmukaista.

               (786)

               Malesialaiset ja taiwanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat, jotka oli vapautettu neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/184 laajennetuista toimenpiteistä, olisi vapautettava myös tällä asetuksella käyttöön otettavista toimenpiteistä.

               (787)

               Kun otetaan huomioon päätelmä, jonka mukaan ei ole pakottavia syitä päättää kennoja koskevien toimenpiteiden voimassaoloa unionin etua koskevista syistä, perusasetuksen 19 artiklan 3 kohdan nojalla vireille pantu osittainen välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä.

         9.   TOIMENPITEIDEN MUOTO

               (788)

               Komission täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2016/1998 (134), hyväksymää sitoumusta sovelletaan edelleen tällä asetuksella käyttöön otettujen lopullisten toimenpiteiden kestoajan. Viejät, joihin sitoumusta sovelletaan, luetellaan kyseisen päätöksen liitteessä.

               (789)

               Kuten 747 ja 748 sekä 780 ja 781 kappaleessa todetaan, on kuitenkin aiheellista panna vireille omasta aloitteesta välivaiheen tarkastelu, joka koskee toimenpiteen muotoa ja siihen liittyvää mukautusmekanismia,

               (790)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustettu komitea ei antanut lausuntoa (135). Komissio toimitti komitealle muutetun komission täytäntöönpanoasetuksen luonnoksen, jossa toimenpiteiden kesto oli lyhennetty 24 kuukaudesta 18 kuukauteen. Komitea ei antanut lausuntoa,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
   1 artikla
   1.   Otetaan käyttöön lopullinen tasoitustulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tai sieltä lähetettyjä kiteisestä piistä valmistettuja aurinkosähkömoduuleita tai -paneeleita ja sen tyyppisiä kennoja, joita käytetään kiteisestä piistä valmistetuissa aurinkosähkömoduuleissa tai -paneeleissa (kennojen paksuus on enintään 400 mikrometriä), jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 (Taric-koodit 8501310081, 8501310089, 8501320041, 8501320049, 8501330061, 8501330069, 8501340041, 8501340049, 8501612041, 8501612049, 8501618041, 8501618049, 8501620061, 8501620069, 8501630041, 8501630049, 8501640041, 8501640049, 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), elleivät kyseessä ole GATT-sopimuksen V artiklan mukaisesti passitusmenettelyssä olevat tuotteet.
   Seuraavat tuotelajit eivät kuulu tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään:

               —

               kannettavat aurinkolaturit, joissa on alle kuusi kennoa ja jotka tuottavat sähköä laitteisiin tai lataavat akkuja,

               —

               ohutkalvotekniikkaa käyttävät aurinkosähkötuotteet,

               —

               kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkötuotteet, jotka on pysyvästi integroitu sähkölaitteisiin, joiden käyttötarkoitus on jokin muu kuin sähkön tuottaminen ja jotka käyttävät integroitujen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkokennojen tuottaman sähkön,

               —

               moduulit tai paneelit, joiden lähtöjännite on enintään 50 V (tasavirta) ja antoteho enintään 50 W ja joita käytetään yksinomaisesti suoraan akkulatureina järjestelmissä, joissa on samat jännite- ja teho-ominaisuudet.

         2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tasoitustulli on seuraavien yritysten valmistamien 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden osalta seuraava:

               Yritys

               Tulli (%)

               Taric-lisäkoodi

               Wuxi Suntech Power Co. Ltd;
               Suntech Power Co. Ltd;
               Wuxi Sunshine Power Co. Ltd;
               Luoyang Suntech Power Co. Ltd;
               Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd; Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd,

               4,9

               B796

               Yingli Energy (China) Co. Ltd;
               Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
               Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
               Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
               Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
               Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
               Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd;
               Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd;
               Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

               6,3

               B797

               Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd;
               Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd;
               Changzhou Youze Technology Co. Ltd;
               Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd;
               Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd

               3,5

               B791

               JingAo Solar Co. Ltd;
               Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd,
               JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd;
               Hefei JA Solar Technology Co. Ltd,
               Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

               5,0

               B794

               Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd;
               LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd;
               LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd,

               11,5

               B793

               LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd

               11,5

               B927

               Delsolar (Wujiang) Ltd

               0

               B792

               Renesola Jiangsu Ltd
               Renesola Zhejiang Ltd

               4,6

               B921

               Jinko Solar Co. Ltd
               Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
               ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
               ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

               6,5

               B845

               Liitteessä luetellut yritykset

               6,4

               Kaikki muut yritykset (136)

               11,5

               B999

         3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   2 artikla
   1.   Vapaaseen liikkeeseen luovutetut tuontitavarat, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 8541 40 90 (Taric-koodit 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039) ja jotka on laskuttanut sellainen yritys, jonka sitoumuksen komissio on hyväksynyt ja jonka nimi mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, liitteessä, vapautetaan 1 artiklassa vahvistetusta tasoitustullista sillä edellytyksellä, että

               a)

               täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, liitteessä mainittu yritys on valmistanut edellä tarkoitetut tuotteet ja lähettänyt ne joko siihen etuyhteydessä olevalle unionissa toimivalle yritykselle, joka toimii tuojana ja luovuttaa tuotteet vapaaseen liikkeeseen unionissa, tai ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle, joka toimii tuojana ja luovuttaa tuotteet vapaaseen liikkeeseen unionissa, sekä laskuttanut niistä suoraan tai siihen etuyhteydessä olevan yrityksen kautta, joka on niin ikään mainittu täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, liitteessä; ja

               b)

               tuonnin mukana on sitoumuslasku, joka on kauppalasku, joka sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä 2 tarkoitetut tiedot ja siinä määrätyn ilmoituksen, ja

               c)

               tuonnin mukana on tämän asetuksen liitteen 3 mukainen vientisitoumustodistus; ja

               d)

               tulliviranomaisille tulliselvitystä varten esitettävät tavarat vastaavat täsmälleen sitoumuslaskussa esitettyä kuvausta.

         2.   Tullivelka syntyy vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen vastaanottohetkellä,

               a)

               kun 1 kohdassa kuvattujen tuontituotteiden osalta todetaan, että yksi tai useampi kyseisessä kohdassa mainituista ehdoista ei täyty; tai

               b)

               kun komissio peruuttaa sitoumukselle myönnetyn hyväksynnän asetuksen (EU) 2016/1037 13 artiklan 9 kohdan nojalla asetuksella tai päätöksellä, jossa viitataan tiettyihin tuontitapahtumiin ja ilmoitetaan, että kyseinen sitoumuslasku ei ole pätevä.

         3 artikla
   Yritysten, joiden sitoumukset komissio on hyväksynyt, joiden nimet mainitaan täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU, sellaisena kuin se on myöhemmin muutettuna, liitteessä ja joihin sovelletaan tiettyjä kyseisessä päätöksessä vahvistettuja ehtoja, on laadittava lasku myös sellaisista tuontitapahtumista, joita ei ole vapautettu tasoitustullista. Tällainen kauppalasku sisältää ainakin tämän asetuksen liitteessä 4 tarkoitetut tiedot.
   4 artikla
   1.   Laajennetaan 1 artiklan 2 kohdalla käyttöön otettu ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettava lopullinen tasoitustulli koskemaan Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia tai Taiwan; nämä tuotteet luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 ja ex 8541 40 90 (Taric-koodit 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032 ja 8541409033); lukuun ottamatta jäljempänä lueteltujen yritysten tuottamia tuotteita:

               Maa

               Yritys

               Taric-lisäkoodi

               Malesia

               AUO – SunPower Sdn. Bhd.

               C073

               Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

               C074

               Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

               C075

               Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

               C076

               TS Solartech Sdn. Bhd.

               C077

               Taiwan

               ANJI Technology Co., Ltd.

               C058

               AU Optronics Corporation

               C059

               Big Sun Energy Technology Inc.

               C078

               EEPV Corp.

               C079

               E-TON Solar Tech. Co., Ltd.

               C080

               Gintech Energy Corporation

               C081

               Gintung Energy Corporation

               C082

               Inventec Energy Corporation

               C083

               Inventec Solar Energy Corporation

               C084

               LOF Solar Corp.

               C085

               Ming Hwei Energy Co., Ltd.

               C086

               Motech Industries, Inc.

               C087

               Neo Solar Power Corporation

               C088

               Perfect Source Technology Corp.

               C089

               Ritek Corporation

               C090

               Sino-American Silicon Products Inc.

               C091

               Solartech Energy Corp.

               C092

               Sunengine Corporation Ltd.

               C093

               Topcell Solar International Co., Ltd.

               C094

               TSEC Corporation

               C095

               Win Win Precision Technology Co., Ltd.

               C096

         2.   Tämän artiklan 1 kohdassa erikseen mainituille yrityksille myönnettyjen tai komission 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti myöntämien vapautusten soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jonka on laatinut tuottaja tai lähettäjä ja jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus. Kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkökennojen osalta ilmoituksen on oltava seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkökennot (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien osalta ilmoituksen on oltava seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit (määrä) on valmistanut

               i)

                  (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi), (maan nimi); TAI

               ii)

                  alihankkijana toiminut kolmas osapuoli seuraavan yrityksen lukuun: (yrityksen nimi ja osoite) (Taric-lisäkoodi), (maan nimi)

               (poistetaan toinen vaihtoehdoista tapauksen mukaan)
               kiteisestä piistä valmistetuista aurinkosähkökennoista, jotka on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi) [lisätään, jos asianomaiseen maahan sovelletaan voimassa olevia alkuperäisiä toimenpiteitä tai kiertämiskäytäntöjen vastaisia toimenpiteitä]), (maan nimi). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä ja/tai yhtä tai kumpaakaan Taric-lisäkoodia ei esitetä edellä mainitussa vakuutuksessa, sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia ja tulli-ilmoituksessa on ilmoitettava Taric-lisäkoodi B999.

         3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
   5 artikla
   Päätetään asetuksen (EU) 2016/1037 (137) 19 artiklan 3 kohdan nojalla vireille pantu Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontiin sovellettavien tasoitustoimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu.
   6 artikla
   Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se on voimassa 18 kuukauden ajan.

      Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
      Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2017.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 55.

      (2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1239/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevan lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 66).

      (3)  Komission täytäntöönpanopäätös 2013/707/EU, annettu 4 päivänä joulukuuta 2013, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevassa polkumyynnin ja tukien vastaisessa menettelyssä tarjotun sitoumuksen hyväksymisen vahvistamisesta lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 214).

      (4)  Komission täytäntöönpanopäätös, 2014/657/EU, annettu 10 päivänä syyskuuta 2014, vientiä harjoittavien tuottajien ja Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamarin tekemän, annetussa täytäntöönpanopäätöksessä 2013/707/EU tarkoitetun sitoumuksen täytäntöönpanoa koskevan selvennysehdotuksen hyväksymisestä (EUVL L 270, 11.9.2014, s. 6).

      (5)  Komission täytäntöönpanoasetukset, (EU) 2015/1403 (EUVL L 218, 19.8.2015, s. 1), (EU) 2015/2018 (EUVL L 295, 12.11.2015, s. 23), (EU) 2016/115 (EUVL L 23, 29.1.2016, s. 47), (EU) 2016/1045 (EUVL L 170, 29.6.2016, s. 5) ja (EU) 2016/1998 (EUVL L 308, 16.11.2016, s. 8), joilla peruutetaan useiden vientiä harjoittavien tuottajien sitoumuksen hyväksyntä.

      (6)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 147, 5.5.2015, s. 4).

      (7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/12, annettu 6 päivänä tammikuuta 2016, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä (EUVL L 4, 7.1.2016, s. 1).

      (8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/184, annettu 11 päivänä helmikuuta 2016, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1239/2013 käyttöön otetun lopullisen tasoitustullin laajentamisesta koskemaan Malesiasta ja Taiwanista lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia, riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Malesia tai Taiwan (EUVL L 37, 12.2.2016, s. 56).

      (9)  Ilmoitus tiettyjen tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä (EUVL C 137, 25.4.2015, s. 28).

      (10)  Neuvoston asetus (EY) N:o 597/2009, annettu 11 päivänä kesäkuuta 2009, muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93). Asetus kumottiin asetuksella (EU) 2016/1037.

      (11)  EUVL C 405, 5.12.2015, s. 20.

      (12)  EUVL C 405, 5.12.2015, s. 8.

      (13)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 405, 5.12.2015, s. 33).

      (14)  Ks. alaviite 13.

      (15)  Paneelin raportit: China – GOES (7.289 kohta); Guatemala – Cement II (8.252 kohta); US – Steel plate (alaviite 67); EC – Salmon (7.360 kohta); US – Countervailing and Anti-dumping Measures (16.9 kohta) / Valituselimen raportit: US – Shrimp (158 kohta); US – Hot rolled steel (99 kohta).

      (16)  Yleisessä tuomioistuimessa käynnissä olevassa kolmessa asiassa ei kiistetty tuettuun tuontiin liittyviä päätelmiä vaan ne liittyivät muihin näkökohtiin.

      (17)  12. viisivuotissuunnitelman luku 10, jakso 1: Uutta energiaa koskevalla tuotannonalalla keskitytään aurinkoenergian hyödyntämiseen sekä auringon valosta ja lämmöstä saatavan sähkön tuottamiseen.

      (18)  Aurinkosähköalan 12. viisivuotissuunnitelman jakso III.ii.1.

      (19)  Aurinkosähköalan 12. viisivuotissuunnitelman jakso III.iii.1.

      (20)  Aurinkosähköalan 12. viisivuotissuunnitelman jakso III.ii.3.

      (21)  Aurinkosähköalan 12. viisivuotissuunnitelman jakso VI.i.

      (22)  13. viisivuotissuunnitelma, luku 23, laatikko 8 ”Strategiset toimet uusien tuotannonalojen kehittämiseksi”: ”Toteutamme teollistumisen ja luomme tärkeitä teknologisia läpimurtoja uuden sukupolven aurinkosähkökennojen kautta”; luku 30, jakso 1, ”Energiarakenteen optimoinnin ja päivittämisen edistäminen”: ”Edistämme aurinkosähkön tuottamisen kehittämistä Parannamme aurinkosähkölle annettavaa poliittista tukea”.

      (23)  http://en.ndrc.gov.cn/policyrelease/201612/P020161207645766966662.pdf

      (24)  Ks. alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 170 kappale.

      (25)  China Monetary Policy Report, Quarter Three 2014.

      (26)  China Monetary Policy Report, Quarter Three 2014.

      (27)  China Monetary Policy Report, Quarter One, Two and Three 2015.

      (28)  China Monetary Policy Report, Quarter One and Two 2015.

      (29)  China Monetary Policy Report, Quarter Three 2015.

      (30)  https://www.sec.gov/Archives/edgar/data/1481513/000114420415023130/v404971_20f.htm

      (31)  Asia 234/84, Belgia v. komissio, Kok. 1986, s. 2263, 14 kohta; Asia 40/85, Belgia v. komissio, Kok. 1986, s. 2321, 13 kohta; yhdistetyt asiat C-278/92–C-280/92, Espanja v. komissio, Kok. 1994, s. I–4103, 22 kohta; ja asia C-334/99, Saksa v. komissio, Kok. 2003, s. I-1139, 134 kohta.

      (32)  http://www.cmhk.com/main/a/2016/a26/a30448_30530.shtml

      (33)  http://www.bloomberg.com/news/articles/2013-10-25/china-starts-loan-prime-rate-as-new-benchmark-in-market-push; http://www.shibor.org/shibor/web/html/index_e.html

      (34)  http://www.global-rates.com/interest-rates/central-banks/central-bank-china/pbc-interest-rate.aspx

      (35)  Ks. alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 181–185 kappale.

      (36)  Ks. alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 180 kappale.

      (37)  Ks. alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 192 kappale.

      (38)

      Lähde: JinkoSolar Holding Co., Ltd Annual report pursuant to section 13 or 15(d) of the securities exchange act of 1934, for the fiscal year ended December 31, 2015, s. 10 ja 38.

      (39)  AB Report, US–Aircraft (Second Complaint), 753 kohta.

      (40)  Panel Report, US–Aircraft, 7.1235 kohta.

      (41)

      Lähde: Bloomberg professional services.

      (42)  Sama kuin alaviite 41.

      (43)  Paneelin raportti, European Communities and Certain Member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft, WT/DS316/R (30.06.2010), 7.735–7.738 kohta.

      (44)  Ks. täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1239/2013, johdanto-osan 253 kappale.

      (45)  Ks. alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 225–235 kappale.

      (46)  Ks. alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 245–247 kappale.

      (47)  http://www.most.gov.cn/ztzl/gjzctx/ptzcqt/200802/t20080222_59213.htm

      (48)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 471/2014, annettu 13 päivänä toukokuuta 2014, lopullisten tasoitustullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan aurinkopaneeleissa käytettävän lasin tuonnissa (EUVL L 142, 14.5.2014, s. 23).

      (49)  Canada CVD Modules and Laminates originating in the PRC, päätös kesäkuussa 2015.

      (50)  http://program.most.gov.cn

      (51)  http://program.most.gov.cn

      (52)  Ks. esimerkiksi komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/113, annettu 28 päivänä tammikuuta 2016, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan väsymiskestävyydeltään hyvän betoniteräksen tuonnissa (EUVL L 23, 29.1.2016, s. 16); johdanto-osan 52–56 kappale.

      (53)  Ks. esimerkiksi täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/113, johon viitataan edellisessä alaviitteessä.

      (54)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1357/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2454/93 muuttamisesta (EUVL L 341,18.12.2013, s. 47).

      (55)  Bloomberg New Energy Finance, Global PV Demand, 18.2.2016, Global Market Outlook Solar Power Europe, heinäkuu 2016; IHS, The Price of Solar, Benchmarking PV Module Manufacturing Cost, kesäkuu 2016; PV Status Report 2016, October 2016, a Joint Research Centre Study; löytyy seuraavasta osoitteesta: https://setis.ec.europa.eu/sites/default/files/reports/Perspectives%20on%20future%20large-scale%20manufacturing%20of%20PV%20in%20Europe.pdf; tietoihin tutustuttu 12.12.2016.

      (56)  Komission asetus (EU) N:o 182/2013, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2013, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot ja kiekot) tuonnin kirjaamisvelvoitteesta (EUVL L 61, 5.3.2013, s. 2).

      (57)  Comext on Eurostatin hallinnoima ulkomaankauppatilastojen tietokanta.

      (58)  Kaikki taulukot 1–11 sisältävät pyöristettyjä lukuja. Indeksit ja prosenttiosuudet perustuvat tosiasiallisiin lukuihin ja voivat olla erilaisia, jos ne ilmaistaan pyöristettyjen lukujen perusteella.

      (59)  Viimeksi mainittu ei perustunut tukimarginaaliin.

      (60)  Tosiasialliset voittoluvut oli esitettävä vaihteluväleinä, jotteivät muut otokseen valitut yritykset olisi voineet päätellä Jabilin saamaa voittoa.

      (61)  Ks. SolarWorld-ryhmän vuosikertomus vuodelta 2015: http://www.solarworld.de/fileadmin/sites/sw/ir/pdf/finanzberichte/annual_report_2015_web.pdf, s. 58.

      (62)  Consolidated Quarterly Announcement Q3 2016, SolarWorld http://www.solarworld.de/fileadmin/sites/sw/ir/pdf/finanzberichte/2016/solarworld-q3-2016-web-en.pdf, s. 8–9.

      (63)  Bloomberg New Energy Finance, jäljempänä ’BNEF’, ”Solar manufacturer capacity league table”; tietoihin tutustuttu 28.10.2016.

      (64)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020, Solar Power Europe, heinäkuu 2016, s. 18.

      (65)  BNEF, Q4 2016 PV Market Outlook, 30.11.2016.

      (66)  IHS, The Price of Solar, Benchmarking PV Module Manufacturing Cost, kesäkuu 2016, s. 23. Ero vaikuttaa johtuvan siitä, että IHS raportoi kaikki moduulit, jotka ovat olleet varastossa, on lähetetty tai on asennettu. Global Market Outlook sen sijaan ottaa huomioon vain ne asennetut moduulit, jotka jo tuottavat sähköä.

      (67)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020, Solar Power Europe, heinäkuu 2016, s. 18.

      (68)  IHS, The Price of Solar, Benchmarking PV Module Manufacturing Cost, kesäkuu 2016, s. 23.

      (69)  Bloomberg New Energy Finance, jäljempänä ’BNEF’, ”Solar manufacturer capacity league table”; tietoihin tutustuttu 28.10.2016.

      (70)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020, Solar Power Europe, heinäkuu 2016, s. 18.

      (71)  BNEF, Q4 2016 PV Market Outlook, 30.11.2016, ja IHS, PV Demand Tracker Q4 2016, 9.12.2016.

      (72)  BNEF, Q4 2016 PV Market Outlook, 30.11.2016.

      (73)  BNEF:n mukaan 1-luokan yritykset ovat ”suuria” tai ”luottokelpoisia” aurinkomoduulien toimittajia. ”Luottokelpoisuus” – eli se, tarjoavatko pankit aurinkosähkötuotteita käyttäville hankkeille takauksetonta non-recourse -velkarahoitusta – on ratkaiseva peruste yritysten luokituksessa. Pankit ja niiden teknisten due diligence -tarkastusten tekijät ovat erittäin haluttomia esittämään hyväksyttävien tuotteiden luettelojaan. Sen vuoksi BNEF käyttää perustana tietokannassaan olevia tietoja siitä, mitä sopimuksia on tehty aiemmin. Lisätietoja: BNEF PV Module Maker Tiering System, 4.11.2016; https://data.bloomberglp.com/bnef/sites/4/2012/12/bnef_2012-12-03_PVModuleTiering.pdf; tietoihin tutustuttu 7.11.2016.

      (74)  Bloomberg New Energy Finance, ”Solar manufacturer capacity league table”; tietoihin tutustuttu 28.10.2016.

      (75)  Global Market Outlook for Solar Power 2016–2020, Solar Power Europe, heinäkuu 2016.

      (76)  Bloomberg New Energy Finance, ”Solar manufacturer capacity league table”; tietoihin tutustuttu 28.10.2016.

      (77)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020, Solar Power Europe, heinäkuu 2016, s. 30.

      (78)  Global Market Outlook for Solar Power 2016–2020, heinäkuu 2016.

      (79)  Global Market Outlook for Solar Power 2016–2020, Solar Power Europe, heinäkuu 2016.

      (80)  Q3 2016 PV Market Outlook, Solar power – not everyone needs it right now, 1. syyskuuta 2016, s. 17.

      (81)  Q4 2016 PV Market Outlook, Solar power, 30.11.2016, s. 19.

      (82)  Komission asetus (EU) N:o 513/2013 (EUVL L 152, 5.6.2013, s. 5), johdanto-osan 180 kappale, ja neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1238/2013 (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 1), johdanto-osan 245–247 kappale.

      (83)  Ks. asetuksen (EU) N:o 513/2013 taulukot 4 a ja 10 a.

      (84)  Hyvin samanlaiseen hintaan päädyttiin myös otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien EU:hun suuntautuvan viennin painotetun keskimääräisen hinnan perusteella.

      (85)  Järjestelmäintegraattorit ovat yrityksiä, jotka tuovat yhteen aurinkosähköjärjestelmien eri komponentit (esim. moduulit, invertterit, asennus, varastointi) ja myyvät ne sarjana loppukäyttäjille.

      (86)  Kokoaikaisen työntekijän katsotaan työskentelevän vuodessa 1 680 tuntia. Vuotuinen keskimääräinen kokoaikainen työntekijä/MW riippuu siitä, miten monta hanketta saatetaan päätökseen kunakin vuonna kolmella keskeisellä segmentillä: asuinrakennusten katolle asennetut, kaupallisten rakennusten katolle asennetut ja maahan asennetut voimalat. Komissio arvioi aurinkosähköjärjestelmien osalta yhteensä (mukaan luettuna hankkeen ja paikan kehittäminen, jakelu, logistiikka, varsinainen asennus ja kaikkiin näihin liittyvät yleiskustannukset) 8,6 kokoaikaista työntekijää/MW asuinrakennusten hankkeissa, 3,7 kaupallisten rakennusten hankkeissa ja 4 maahan asennetuissa hankkeissa.

      (87)  Eurobserver: The state of renewable energy in Europe 2015, s. 128.

      (88)  GWS, DIW, DLR et.al: Bruttobeschäftigung durch erneuerbare Energien in Deutschland und verringerte fossile Brennstoffimporte durch erneuerbare Energien und Energieeffizienz, s. 8.

      (89)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020, Solar Power Europe, s. 16.

      (90)  Täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1238/2013, johdanto-osan 394 kappale.

      (91)  Marktanalyse Photovoltaik-Dachanlagen, Bundesministerium für Wirtschaft und Energie, 2014, s. 7.

      (92)  Tämä 21 prosentin oppimiskäyrä vuodelle 2015 on vahvistettu maaliskuun 2016 julkaisussa International Technology Roadmap for Photovoltaic (ITRPV): Results 2015.

      (93)  http://pvinsights.com/

      (94)  Bloomberg New Energy Finance, Solar Spot Price Index.

      (95)  Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Uusiutuvan energian tilannekatsaus (COM(2015) 293 final, s. 11).

      (96)  Ks. Tšekkiä koskeva komission päätös SA.40171, 28.11.2016.

      (97)  Global Market Outlook For Solar Power, 2016–2020, Solar Power Europe, s. 5 ja 28.

      (98)  Global Market Outlook For Solar Power, 2015–2019, Solar Power Europe, s. 18.

      (99)  Komission tiedonanto: Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1); 3.3.2.1 ja 3.3.2.4 jakso.

      (100)  Jäsenvaltiot voivat valita alemman raja-arvon tai ei mitään raja-arvoa.

      (101)  Komission tiedonanto: Suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (EUVL C 200, 28.6.2014, s. 1), johdanto-osan 250 kappale. Näitä sääntöjä ei myöskään sovelleta tukijärjestelmiin, joissa ei ole kyse valtiontuesta. Komission tiedossa ei kuitenkaan ole, että missään jäsenvaltiossa olisi suunniteltu tukijärjestelmä niin, että siinä ei olisi kyse valtiontuesta.

      (102)  Global Market Outlook For Solar Power 2016–2020 Solar Power Europe, s. 8 ja 37.

      (103)  Tämä tulos on vahvistettu myös Alankomaissa SDE+-ohjelmassa, jossa vuosina 2013–2015 noin 55 prosentille kaikista aurinkoenergiaa koskevista tarjouksista myönnettiin tukea.

      (104)  Global Market Outlook For Solar Power, 2015–2019, Solar Power Europe, s. 22.

      (105)  Global Market Outlook For Solar Power, 2015–2019, Solar Power Europe, s. 23.

      (106)  LCOE on keskeinen tunnusluku energiaa tuottavan tahon tuottaman sähkön kustannuksille. Se lasketaan ottamalla huomioon kaikki järjestelmän koko käyttöiän odotetut kustannukset (mukaan luettuna rakentaminen, rahoitus, polttoaine, ylläpito, verot, vakuutukset ja kannustimet), jotka sitten jaetaan järjestelmän koko käyttöiän odotetulla energiantuotannolla (kWh). Kaikkia kustannus-/hyötyarvioita oikaistaan inflaation ja alennetaan rahan aika-arvon huomioon ottamiseksi.

      (107)  H2 2016 EMEA LCOE Outlook, lokakuu 2016, s. 2.

      (108)  Muunnettu Yhdysvaltojen dollarista kurssilla 0,94462.

      (109)  BNEF, New Energy Outlook 2016, s. 28.

      (110)  Sama kuin edellä, s. 23, ja 2017 Germany Power Market Outlook, 10.1.2017, s. 9.

      (111)  Deutsche Bank's 2015 solar outlook: accelerating investment and cost competitiveness, 13.1.2015, ja Deutsche Bank, Markets research, Industry Solar, 27.2.2015.

      (112)  Myös Espanjassa sovelletaan aurinkopaneeleista tuotettuun energiaan lisämaksua. Vaikka Espanjan lisämaksua koskevat säännöt ovat hyvin erilaiset kuin Saksassa, niillä molemmilla on kuitenkin aurinkoenergian kysyntää hillitsevä vaikutus.

      (113)  Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (uudelleenlaadittu) (COM(2016) 767 final); Direktiivin 21 artiklan 1 kohdan a alakohta.

      (114)  Q3 2016 European Policy Outlook, BNEF, 4.8.2016, s. 8.

      (115)  Solar Power Europe, Global Market Outlook 2016–2020, s. 25.

      (116)  Sama kuin edellä, s. 26.

      (117)  Sama kuin edellä, s. 23.

      (118)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-publishes-new-market-design-rules-proposal.

      (119)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition.

      (120)  Keskimääräinen kotitalouskäyttäjä viettää suurimman osan päiväajasta kodin ulkopuolella, joten ilman varastointia kattojärjestelmän tuottamasta sähköstä suurinta osaa ei pystytä ottamaan omaan käyttöön.

      (121)  BNEF, New Energy Outlook 2016, s. 17.

      (122)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

      (123)  Alkuperäinen lopullista tullia koskeva asetus, johdanto-osan 749 kappale.

      (124)  Bloomberg New Energy Finance, jäljempänä ’BNEF’, ”Solar manufacturer capacity league table”; tietoihin tutustuttu 28.10.2016.

      (125)  Neuvoston asetus (EY) N:o 930/2003 (EUVL L 133, 29.5.2003, s. 1), johdanto-osan 224 kappale.

      (126)  Sama kuin edellä.

      (127)  Q4 2016 Global Market Outlook, Preparing for a tough year ahead, BNEF, 30.11.2016, ja Q3 2016 PV Market Outlook, Solar power – not everyone needs it right now, BNEF, 1.9.2016.

      (128)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-publishes-new-market-design-rules-proposal.

      (129)  https://ec.europa.eu/energy/en/news/commission-proposes-new-rules-consumer-centred-clean-energy-transition.

      (130)  Useiden lähteiden mukaan aurinkosähkön tuotannonalan oppimiskäyrä on 21 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että aina kun aurinkosähkön tuotantokapasiteetti kaksinkertaistuu, moduulien tuotantokustannukset pienenevät 21 prosenttia. Aurinkosähkön globaali kumulatiivinen kapasiteetti oli vuonna 2013 noin 130 GW, josta sen odotetaan kasvavan 290 GW:iin vuoden 2016 loppuun mennessä, mikä tarkoittaa sitä, että se on kaksinkertaistunut tähän mennessä ja moduulien tuotantokustannukset ovat alentuneet 21 prosenttia.

      (131)  Q3 2016 PV Market Outlook, Solar power – not everyone needs it right now, BNEF, 1.9.2016, s. 1.

      (132)  PvXchange module price index November 2016: Red light, green light.

      (133)  Energy Trend PV, Cell prices, päivitetty 4.1.2017.

      (134)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1998, annettu 15 päivänä marraskuuta 2016, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevassa polkumyynnin ja tukien vastaisessa menettelyssä tarjotun sitoumuksen hyväksymisen vahvistamisesta lopullisten toimenpiteiden soveltamiskauden ajaksi annetun täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU nojalla hyväksytyn sitoumuksen peruuttamisesta viiden vientiä harjoittavan tuottajan osalta (EUVL L 308, 16.11.2016, s. 8).

      (135)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1036, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta (EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21).

      (136)  Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/367, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen (katso tämän virallisen lehden sivu 131) liitteessä II mainituilla yrityksillä on kyseisessä liitteessä II mainitut Taric-lisäkoodit.

      (137)  Ilmoitus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta (EUVL C 405, 5.12.2015, s. 33).

      LIITE 1

                  Yrityksen nimi

                  Taric-lisäkoodi

                  Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
                  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

                  B801

                  Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B802

                  Canadian Solar Manufacturing (Changshu) Inc.
                  Canadian Solar Manufacturing (Luoyang) Inc.
                  CSI Cells Co. Ltd
                  CSI Solar Power (China) Inc.

                  B805

                  Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

                  B807

                  CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

                  B808

                  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
                  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
                  China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
                  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd
                  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

                  B809

                  Chint Solar (Zhejiang) Co. Ltd

                  B810

                  ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B811

                  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD.
                  CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD.
                  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD.

                  B812

                  CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

                  B813

                  CSG PVtech Co. Ltd

                  B814

                  DCWATT POWER Co. Ltd

                  B815

                  Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

                  B816

                  EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
                  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
                  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

                  B817

                  Era Solar Co. Ltd

                  B818

                  ET Energy Co.Ltd
                  ET Solar Industry Limited

                  B819

                  GD Solar Co. Ltd

                  B820

                  Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

                  B822

                  Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

                  B824

                  Hangzhou Zhejiang University Sunny Energy Science and Technology Co. Ltd
                  Zhejiang Jinbest Energy Science and Technology Co. Ltd

                  B825

                  Hanwha SolarOne Co. Ltd

                  B929

                  Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

                  B826

                  Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

                  B827

                  HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

                  B828

                  Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

                  B829

                  Jetion Solar (China) Co. Ltd
                  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
                  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

                  B830

                  Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

                  B831

                  Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

                  B832

                  Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B833

                  Jiangsu Runda PV Co. Ltd

                  B834

                  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd
                  Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

                  B835

                  Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

                  B836

                  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd
                  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B837

                  Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

                  B838

                  Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

                  B839

                  Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

                  B840

                  Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

                  B841

                  Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
                  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
                  Hareon Solar Technology Co. Ltd
                  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
                  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
                  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

                  B842

                  Jinggong P-D Shaoxing Solar Energy Tech Co. Ltd

                  B844

                  Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
                  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
                  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
                  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

                  B795

                  Juli New Energy Co. Ltd

                  B846

                  Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

                  B847

                  Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

                  B849

                  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED
                  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
                  GCL Solar System (Suzhou) Limited
                  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
                  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
                  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
                  Konca Solar Cell Co. Ltd
                  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B850

                  Lightway Green New Energy Co. Ltd
                  Lightway Green New Energy (Zhuozhou) Co. Ltd

                  B851

                  Motech (Suzhou) Renewable Energy Co. Ltd

                  B852

                  Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

                  B853

                  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD
                  NICE SUN PV CO. LTD

                  B854

                  Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

                  B857

                  Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

                  B858

                  Ningbo Osda Solar Co. Ltd

                  B859

                  Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

                  B860

                  Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

                  B861

                  Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

                  B862

                  Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

                  B863

                  Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

                  B864

                  Perlight Solar Co. Ltd

                  B865

                  Phono Solar Technology Co. Ltd
                  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

                  B866

                  RISEN ENERGY CO. LTD

                  B868

                  SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

                  B869

                  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD
                  SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

                  B870

                  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd
                  Shanghai BYD Co. Ltd

                  B871

                  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd
                  Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B872

                  Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
                  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

                  B873

                  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd
                  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
                  SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

                  B875

                  Jiangsu ST-Solar Co. Ltd
                  Shanghai ST-Solar Co. Ltd

                  B876

                  Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

                  B877

                  Shenzhen Sacred Industry Co. Ltd

                  B878

                  Leshan Topray Cell Co. Ltd
                  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
                  Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

                  B880

                  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd
                  Sopray Energy Co. Ltd

                  B881

                  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd.
                  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD.
                  SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD.

                  B882

                  TDG Holding Co. Ltd

                  B884

                  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
                  Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
                  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

                  B885

                  Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

                  B886

                  Winsun New Energy Co. Ltd

                  B887

                  Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

                  B889

                  Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

                  B890

                  Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

                  B892

                  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
                  Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
                  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

                  B893

                  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd
                  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
                  Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B896

                  Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd.
                  Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

                  B897

                  Years Solar Co. Ltd

                  B898

                  Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
                  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

                  B899

                  Yuhuan Sinosola Science & Technology Co. Ltd

                  B900

                  Yunnan Tianda Photovoltaic Co. Ltd

                  B901

                  Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

                  B902

                  Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B904

                  Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

                  B905

                  Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

                  B906

                  Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

                  B907

                  Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

                  B908

                  Zhejiang Longbai Photovoltaic Tech Co. Ltd

                  B909

                  Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
                  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

                  B910

                  Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B911

                  Zhejiang Shinew Photoeletronic Technology Co. Ltd

                  B912

                  Zhejiang SOCO Technology Co. Ltd

                  B913

                  Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
                  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

                  B914

                  Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

                  B916

                  Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
                  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

                  B917

                  Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
                  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO. LTD

                  B918

                  Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd

                  B919

                  ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

                  B920

                  Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

                  B922

                  ZNSHINE PV-TECH CO. LTD

                  B923

                  Zytech Engineering Technology Co. Ltd

                  B924

      LIITE 2
      Yrityksen myydessä hintasitoumuksen mukaisesti tavaraa Euroopan unioniin kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

                  1.

                  Otsikko: ”SITOUMUKSEN MUKAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”.

                  2.

                  Kauppalaskun laatineen yrityksen nimi.

                  3.

                  Kauppalaskun numero.

                  4.

                  Kauppalaskun laatimispäivämäärä.

                  5.

                  Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan Euroopan unionin rajalla.

                  6.

                  Tarkka selkokielinen kuvaus tavaroista ja

                              —

                              tuotteen ilmoituskoodi (PCN)

                              —

                              ilmoituskoodin tekniset eritelmät

                              —

                              yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC)

                              —

                              CN-koodi

                              —

                              määrä (yksikköinä, ilmaistu watteina).

                  7.

                  Myyntiehdot, joista ilmenee:

                              —

                              hinta yksikköä kohti (watti)

                              —

                              sovellettavat maksuehdot

                              —

                              sovellettavat toimitusehdot

                              —

                              kaikki alennukset ja hyvitykset.

                  8.

                  Sen tuojana toimivan yrityksen nimi, jota yritys laskuttaa suoraan.

                  9.

                  Yrityksen työntekijä, joka on laatinut kauppalaskun (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu vakuutus:
                  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä kauppalaskussa tarkoitettujen tavaroiden myynti suoraan Euroopan unioniin vietäviksi tapahtuu [YRITYKSEN NIMI] tarjoaman ja Euroopan täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.”

      LIITE 3

         Vientisitoumustodistus

      Yrityksen myydessä hintasitoumuksen mukaisesti tavaraa Euroopan unioniin CCCME:n kutakin lähetyksen mukana olevaa kauppalaskua varten laatimassa vientisitoumustodistuksessa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

                  1.

                  Kiinan koneiden ja elektroniikan tuonti- ja vientikauppakamarin (CCCME) nimi, osoite, faksi- ja puhelinnumero.

                  2.

                  Kauppalaskun laativan, täytäntöönpanopäätöksen 2013/707/EU liitteessä mainitun yrityksen nimi.

                  3.

                  Kauppalaskun numero.

                  4.

                  Kauppalaskun laatimispäivämäärä.

                  5.

                  Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan Euroopan unionin rajalla.

                  6.

                  Tavaroiden tarkka kuvaus, jossa mainitaan

                              —

                              tuotteen ilmoituskoodi (PCN)

                              —

                              tavaroiden tekniset eritelmät, yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC) (tarvittaessa)

                              —

                              CN-koodi

                  7.

                  Tarkka vietyjen yksikköjen määrä, ilmoitettuna watteina.

                  8.

                  Todistuksen numero ja viimeinen voimassaolopäivä (kolme kuukautta laatimisen jälkeen).

                  9.

                  CCCME:n työntekijä, joka on laatinut todistuksen (työntekijän nimi), ja seuraava allekirjoitettu ilmoitus:
                  ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tämä todistus annetaan lähetyksen mukana olevassa kauppalaskussa tarkoitettujen tavaroiden Euroopan unioniin suuntautuvaa suoraa vientiä varten, joka tapahtuu sitoumuksen mukaisesti, ja että tämä todistus on annettu [YRITYKSEN NIMI] tarjoaman ja Euroopan komission täytäntöönpanopäätöksellä 2013/707/EU hyväksymän sitoumuksen soveltamisalan ja ehtojen mukaisesti. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä todistuksessa annetut tiedot ovat asianmukaiset ja että tämän todistuksen kattama määrä ei ylitä sitoumuksen ylärajaa.”

                  10.

                  Päiväys.

                  11.

                  Allekirjoitus ja CCCME:n leima.

      LIITE 4
      Yrityksen myydessä tasoitustullin alaista tavaraa Euroopan unioniin kauppalaskussa on ilmoitettava seuraavat tiedot:

                  1.

                  Otsikko: ”POLKUMYYNTI- JA TASOITUSTULLIN ALAISIA TAVAROITA KOSKEVA KAUPPALASKU”.

                  2.

                  Kauppalaskun laatineen yrityksen nimi.

                  3.

                  Kauppalaskun numero.

                  4.

                  Kauppalaskun laatimispäivämäärä.

                  5.

                  Taric-lisäkoodi, johon luokiteltuina laskussa tarkoitetut tavarat tullataan Euroopan unionin rajalla.

                  6.

                  Tarkka selkokielinen kuvaus tavaroista ja

                              —

                              tuotteen ilmoituskoodi (PCN)

                              —

                              ilmoituskoodin tekniset eritelmät

                              —

                              yrityksen käyttämä tuotekoodi (CPC)

                              —

                              CN-koodi

                              —

                              määrä (yksikköinä, ilmaistu watteina).

                  7.

                  Myyntiehdot, joista ilmenee:

                              —

                              hinta yksikköä kohti (watti)

                              —

                              sovellettavat maksuehdot

                              —

                              sovellettavat toimitusehdot

                              —

                              kaikki alennukset ja hyvitykset.

                  8.

                  Yrityksen työntekijä, joka on laatinut kauppalaskun (nimi ja allekirjoitus).