title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/148/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009 , työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               16.12.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 330/28

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2009/148/EY,
   annettu 30 päivänä marraskuuta 2009,
   työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä
   (kodifioitu toisinto)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan 2 kohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ovat kuulleet alueiden komiteaa,
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä 19 päivänä syyskuuta 1983 annettua neuvoston direktiiviä 83/477/ETY (toinen direktiivin 80/1107/ETY 8 artiklassa tarkoitettu erityisdirektiivi) (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (4). Sen vuoksi mainittu direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava.

               (2)

               Asbesti on erityisen vaarallinen aine, joka voi aiheuttaa vakavia sairauksia ja jota esiintyy työssä monenlaisissa oloissa. Monet työntekijät altistuvat sen vuoksi mahdolliselle terveysvaaralle. Krokidoliittia on pidettävä erityisen vaarallisena asbestilajina.

               (3)

               Vaikka tämänhetkinen tieteellinen tietämys ei ole sellaista, että voitaisiin määrittää taso, jonka alapuolella terveysvaaraa ei ole, asbestille altistumisen vähentäminen joka tapauksessa vähentää asbestiin liittyvien sairauksien kehittymisen vaaraa. Sen vuoksi on tarpeen säätää työntekijöiden asbestiin liittyvää suojelua koskevien erityisten yhdenmukaistettujen menettelyjen vahvistamisesta. Tämä direktiivi sisältää vähimmäisvaatimukset, joita tarkastellaan uudelleen saadun kokemuksen perusteella ja alan teknologian kehittymisen myötä.

               (4)

               Optinen mikroskopia, vaikka se ei salli pienimpien, terveyden kannalta vahingollisten kuitujen laskemista, on tällä hetkellä eniten käytetty menetelmä asbestin säännölliseen mittaamiseen.

               (5)

               Asbestille altistuvien työntekijöiden terveyden suojelemiseksi tarpeelliset ehkäisytoimenpiteet ja jäsenvaltioiden sitoutuminen heidän terveydentilansa seurantaan ovat tärkeitä.

               (6)

               Kyseisten kuitujen määritelmän selkeyden varmistamiseksi ne olisi määriteltävä minerologisesti tai niiden Chemical Abstract Service (CAS) -numeron avulla.

               (7)

               Asbestialtistusta aiheuttavien toimien rajoittamisella ehkäistään erittäin merkittävällä tavalla asbestialtistukseen liittyviä sairauksia, rajoittamatta kuitenkaan asbestin kaupan pitämistä ja käyttöä koskevien muiden yhteisön säännösten soveltamista.

               (8)

               Asbestialtistusta aiheuttavien toimien ilmoitusjärjestelmä olisi mukautettava vastaamaan uusia työskentelytilanteita.

               (9)

               Asbestin käyttöä ruiskuttamalla koskeva kielto on riittämätön estämään asbestikuitujen leviämisen ilmaan. On myös tärkeää kieltää toimet, joissa työntekijät altistuvat asbestikuiduille asbestia louhittaessa, asbestituotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä tai tarkoituksellisesti lisättyä asbestia sisältäviä tuotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä, koska silloin altistustaso on korkea ja vaikeasti ennustettavissa.

               (10)

               Uusin tekninen tietämys huomioon ottaen olisi määriteltävä ne menetelmät, joita käytetään ilman asbestipitoisuuden määrittämiseksi tehtävässä näytteenotossa, sekä kuitujen laskentamenetelmät.

               (11)

               Vaikkei vielä ole kyetty määrittämään altistuskynnystä, jota vähäisempi asbestialtistus ei aiheuta syöpävaaraa, työntekijöiden työperäisen asbestille altistuksen raja-arvot olisi asetettava mahdollisimman alhaisiksi.

               (12)

               Työnantajia olisi vaadittava ennen asbestin poistotyöhankkeen aloittamista kartoittamaan asbestin esiintyminen tai oletettu esiintyminen rakennuksissa ja laitteissa sekä toimittamaan nämä tiedot muille henkilöille, jotka saattavat altistua asbestille sen käytön, rakennusten ylläpidon tai muun niissä tapahtuvan tai niihin kohdistuvan toiminnan yhteydessä.

               (13)

               On ehdottomasti varmistettava, että asbestin purku- ja poistotöitä tekevät yritykset ovat perillä kaikista työntekijöiden suojelemiseksi tarpeellisista varotoimista.

               (14)

               Asbestille altistuville tai mahdollisesti altistuville työntekijöille olisi järjestettävä erityiskoulutusta, jonka avulla voidaan merkittävästi edistää altistukseen liittyvien vaarojen vähentämistä.

               (15)

               Altistuneiden työntekijöiden kliinistä seurantaa koskevista käytännön suosituksista olisi säädettävä uusimman lääketieteellisen tietämyksen perusteella, jotta asbestiin liittyvät patologiset muutokset voidaan havaita varhaisessa vaiheessa.

               (16)

               Koska suunnitellun toiminnan tavoitetta, joka on työntekijöiden suojelun parantaminen asbestialtistuksen työssä aiheuttamilta vaaroilta, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, se voidaan toiminnan laajuus ja vaikutukset huomioiden saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

               (17)

               Tämän direktiivin säännöksillä toteutetaan käytännössä sisämarkkinoiden sosiaalista ulottuvuutta. Säännöksiä on mahdollisimman vähän, jotta pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä ei tarpeettomasti rajoitettaisi.

               (18)

               Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä II olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava siinä mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   1.   Tämän direktiivin tarkoituksena on työntekijöiden suojeleminen heidän terveyttään uhkaavilta vaaroilta, jotka syntyvät tai voivat syntyä altistumisesta asbestille työssä, mukaan lukien tällaisten vaarojen ehkäisy.
   Siinä asetetaan altistumisen raja-arvot ja muut erityiset vaatimukset.
   2.   Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta antaa tai soveltaa lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, joilla varmistetaan työntekijöiden parempi suojelu, erityisesti mitä tulee asbestin korvaamiseen vähemmän vaarallisilla korvikkeilla.
   2 artikla
   Tässä direktiivissä ’asbestilla’ tarkoitetaan seuraavia kuitumaisia silikaatteja:

               a)

               aktinoliittiasbesti, CAS No 77536-66-4 (5);

               b)

               grüneriitti (amosiittiasbesti), CAS No 12172-73-5 (5);

               c)

               antofylliittiasbesti, CAS No 77536-67-5 (5);

               d)

               krysotiili, CAS No 12001-29-5 (5);

               e)

               krokidoliitti, CAS No 12001-28-4 (5);

               f)

               tremoliittiasbesti, CAS No 77536-68-6 (5).

         3 artikla
   1.   Tätä direktiiviä sovelletaan toimintaan, jossa työntekijät altistuvat tai jossa he voivat altistua työnsä kuluessa asbestista tai asbestia sisältävästä materiaalista vapautuvalle pölylle.
   2.   Silloin, kun toiminta mahdollisesti aiheuttaa asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle altistumisen vaaran, tämä vaara tulee arvioida siten, että työntekijöiden asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle altistumisen luonne ja määrä tulee määritetyksi.
   3.   Jos työntekijöiden altistuminen on satunnaista ja lievää ja jos 2 kohdassa tarkoitetun vaaran arvioinnin tulosten perusteella on selvää, ettei työskentelyalueen ilman pitoisuus ylitä asbestialtistuksen raja-arvoa, voidaan olla soveltamatta 4, 18 ja 19 artiklaa, kun työvaiheiden aikana:

               a)

               tehdään lyhyitä, jaksoittaisia huoltotöitä, joiden aikana ei käsitellä murenevia materiaaleja;

               b)

               poistetaan sellaisia ehjiä materiaaleja, joissa asbestikuidut ovat tiukasti kiinni alustassa, niitä vioittamatta;

               c)

               koteloidaan tai päällystetään hyvässä kunnossa olevia, asbestia sisältäviä materiaaleja;

               d)

               suoritetaan ilman laadun seurantaa ja tarkastuksia sekä otetaan näytteitä sen selvittämiseksi, sisältääkö tietty materiaali asbestia.

         4.   Jäsenvaltioiden on kuultuaan työmarkkinaosapuolia kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti laadittava käytännön suuntaviivat 3 kohdan mukaisen satunnaisen ja lievän altistuksen määrittämiseksi.
   5.   Yrityksen tai laitoksen työntekijöiden tai heidän edustajiensa kanssa on neuvoteltava 2 kohdassa tarkoitetusta arvioinnista ja se tulee uusia, jos on syytä epäillä, että se on virheellinen tai jos työssä on tapahtunut merkittäviä muutoksia.
   4 artikla
   1.   Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet on toteutettava.
   2.   Edellä 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toiminnan on kuuluttava jäsenvaltion vastuussa olevan viranomaisen hoitaman ja valvoman ilmoitusmenettelyn piiriin.
   3.   Työnantajan on ennen töiden aloittamista tehtävä 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus jäsenvaltion vastuussa olevalle viranomaiselle kansallisten lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten mukaisesti.
   Ilmoitukseen on sisällyttävä ainakin lyhyt kuvaus seuraavista seikoista:

               a)

               työmaan sijainti;

               b)

               käytetyn tai käsitellyn asbestin laatu ja määrä;

               c)

               toteutettavat toimet ja prosessit;

               d)

               kyseessä olevien työntekijöiden määrä;

               e)

               työn alkamispäivä ja sen kesto;

               f)

               toteutetut toimenpiteet työntekijöiden asbestialtistumisen rajoittamiseksi.

         4.   Yrityksen tai laitoksen työntekijöillä tai heidän edustajillaan on oltava oikeus kansallisen lainsäädännön mukaisesti saada tieto heidän yritystään tai laitostaan koskevista, 2 kohdassa tarkoitetun ilmoitusmenettelyn piiriin kuuluvista asiakirjoista.
   5.   Aina kun työolosuhteissa tapahtuu muutos, joka voi johtaa merkittävään asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle altistumisen lisääntymiseen, on tehtävä uusi ilmoitus.
   5 artikla
   On kiellettävä asbestin käyttö ruiskuttamalla sekä työmenetelmät, joissa käytetään tiheydeltään matalaa (vähemmän kuin 1 g/cm3) eristys- tai äänieristysmateriaalia, joka sisältää asbestia.
   Toimet, joissa työntekijät altistuvat asbestikuiduille asbestia louhittaessa, asbestituotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä taikka tarkoituksellisesti lisättyä asbestia sisältäviä tuotteita valmistettaessa tai käsiteltäessä, ovat kiellettyjä, lukuun ottamatta purkutöistä tai asbestinpoistosta peräisin olevien tuotteiden käsittelyä ja kaatopaikalle sijoittamista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asbestin kaupan pitämistä ja käyttöä koskevien muiden yhteisön säännösten soveltamista.
   6 artikla
   Työntekijöiden altistuminen asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle työpaikalla on kaikissa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa toimissa pidettävä mahdollisimman vähäisenä ja joka tapauksessa 8 artiklassa vahvistetun raja-arvon alapuolella erityisesti seuraavin toimenpitein:

               a)

               asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle altistuvien tai todennäköisesti altistuvien työntekijöiden lukumäärä on pidettävä mahdollisimman pienenä;

               b)

               työprosessit on suunniteltava siten, ettei niistä synny asbestipölyä tai, jos tämä ei ole mahdollista, siten, ettei asbestipölyä pääse ilmaan;

               c)

               kaikki tilat ja laitteet, joissa asbestia käsitellään, on voitava puhdistaa ja pitää kunnossa säännöllisesti ja tehokkaasti;

               d)

               asbesti tai materiaalit, joista vapautuu asbestipölyä tai jotka sisältävät asbestia, on säilytettävä ja kuljetettava asianmukaisissa tiiviisti suljetuissa pakkauksissa;

               e)

               jätteet on kerättävä ja poistettava työpaikalta mahdollisimman nopeasti asianmukaisissa tiiviisti suljetuissa pakkauksissa, joiden merkinnöistä käy ilmi, että ne sisältävät asbestia. Tätä toimenpidettä ei sovelleta kaivannaistoimintaan. Nämä jätteet on tämän jälkeen käsiteltävä vaarallisista jätteistä 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY (6) mukaisesti.

         7 artikla
   1.   Työpaikan ilman asbestikuitupitoisuus on mitattava säännöllisesti alustavan vaaran arvioinnin tulokset huomioon ottaen ja 8 artiklassa vahvistetun raja-arvon noudattamisen varmistamiseksi.
   2.   Näytteiden on oltava edustavia ja niiden on kuvattava työntekijöiden henkilökohtaista altistumista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle.
   3.   Yrityksen tai laitoksen työntekijöitä ja/tai heidän edustajiaan on kuultava ennen näytteenottoa.
   4.   Näytteiden otosta huolehtivat henkilöt, joilla on siihen edellytetty pätevyys. Näytteet on tämän jälkeen analysoitava 6 kohdan mukaisesti laboratorioissa, joissa on välineet kuitulaskentaan.
   5.   Näytteenoton keston on oltava sellainen, että edustava altistuminen voidaan määrittää mittauksilla tai aikapainotetuilla laskelmilla kahdeksan tunnin viiteajalle (yksi työvuoro).
   6.   Kuitulaskenta on tehtävä mieluiten faasikontrastimikroskoopilla (PCM) käyttäen Maailman terveysjärjestön (WHO) vuonna 1997 suosittelemaa menetelmää (7) tai mitä tahansa muuta menetelmää, jolla saadaan vastaavat tulokset.
   Asbestin mittaamiseksi ilmasta 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla otetaan huomioon vain kuidut, joiden pituus on yli 5 mikrometriä ja leveys alle 3 mikrometriä ja joiden pituus-leveyssuhde on suurempi kuin 3:1.
   8 artikla
   Työnantajien on huolehdittava, ettei yksikään työntekijä altistu ilman asbestipitoisuudelle, kun se kahdeksan tunnin aikapainotettuna keskiarvona mitattuna ylittää 0,1 kuitua kuutiosenttimetrissä.
   9 artikla
   Tarvittavat muutokset tämän direktiivin liitteen I mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen tehdään toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (8) 17 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   10 artikla
   1.   Jos 8 artiklassa vahvistettu raja-arvo ylittyy, on selvitettävä ylittymisen syyt ja toteutettava mahdollisimman nopeasti asianmukaiset toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi.
   Vaikutusalueella ei saa jatkaa työskentelyä ennen kuin riittävät toimenpiteet on toteutettu asianomaisten työntekijöiden suojelemiseksi.
   2.   Edellä 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden tehokkuuden varmentamiseksi on ilman asbestipitoisuuden lisämääritys tehtävä välittömästi.
   3.   Kun altistusta ei voida vähentää muilla keinoin ja kun raja-arvon noudattaminen edellyttää henkilökohtaisten hengityssuojainten käyttämistä, niiden käyttäminen ei saa olla pysyvä ratkaisu, vaan se on rajoitettava kunkin työntekijän osalta välttämättömimpään. Fyysiset ja ilmastolliset olosuhteet huomioiden ja tarvittaessa työntekijöitä ja/tai heidän edustajiaan kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti kuullen on säädettävä asianmukaisista tauoista niiden työvaiheiden aikana, joissa on käytettävä henkilökohtaisia hengityssuojaimia.
   11 artikla
   Ennen purku- tai kunnossapitotöiden aloittamista työnantajien on, tarvittaessa hankkimalla tietoa tilojen omistajilta, toteutettava kaikki asianmukaiset toimenpiteet mahdollisesti asbestia sisältävien materiaalien tunnistamiseksi.
   Jos vallitsee pieninkin epäilys asbestin esiintymisestä materiaalissa tai rakenteessa, on noudatettava tämän direktiivin asianomaisia säännöksiä.
   12 artikla
   Tiettyjen toimintojen, kuten purku-, poisto-, korjaus- tai kunnossapitotyön osalta, joiden yhteydessä 8 kohdassa vahvistetun raja-arvon ylittyminen on ilman asbestipitoisuuden rajoittamiseksi toteutetuista teknisistä ehkäisytoimenpiteistä huolimatta ennakoitavissa, työnantajan on määritettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan työntekijöiden suojelu heidän osallistuessaan tällaisiin toimintoihin:

               a)

               työntekijät on varustettava asianmukaisilla hengityksen suojaimilla ja muilla henkilönsuojaimilla, joita heidän on käytettävä;

               b)

               näkyviin on asetettava varoituksia, joista ilmenee, että 8 artiklassa asetetun raja-arvon ylittyminen on ennakoitavissa; ja

               c)

               asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista peräisin olevan pölyn leviäminen tilan tai työkohteen ulkopuolelle on estettävä.

         Yrityksen tai laitoksen työntekijöitä ja/tai heidän edustajiaan on kuultava näistä toimenpiteistä ennen kuin kysymyksessä oleva toiminta suoritetaan.
   13 artikla
   1.   Ennen kuin purkutyö tai asbestin tai asbestipitoisen tuotteen poistaminen rakennuksesta, rakenteesta, laitteistosta tai asennuksesta tai laivasta aloitetaan, on tehtävä työsuunnitelma.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa suunnitelmassa on määrättävä toimenpiteistä, jotka ovat tarpeen työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden turvaamiseksi työpaikalla.
   Suunnitelmassa on erityisesti määrättävä, että:

               a)

               asbesti ja/tai asbestipitoiset materiaalit poistetaan ennen varsinaiseen purkutyöhön ryhtymistä, paitsi jos tämä aiheuttaisi työntekijöille suuremman vaaran kuin jos asbesti ja/tai asbestipitoiset materiaalit jätettäisiin paikoilleen;

               b)

               tarpeen mukaan on saatavissa 12 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdassa tarkoitettuja henkilösuojaimia;

               c)

               purku- tai asbestin poistotyön päätyttyä on kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti varmistettava, ettei työpaikalla ole asbestille altistumisen vaaraa.

         Toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä suunnitelman on sisällettävä seuraavat tiedot:

               a)

               työn luonne ja todennäköinen kesto;

               b)

               työpaikka;

               c)

               käytetyt menetelmät silloin, kun työhön kuuluu asbestin tai asbestipitoisen materiaalin käsittely;

               d)

               seuraaviin tarkoituksiin käytettyjen laitteiden ominaisuudet:

                           i)

                           työntekijöiden suojaukseen ja puhdistukseen käytetyt laitteet,

                           ii)

                           muiden työpaikalla tai sen läheisyydessä oleilevien henkilöiden suojaus.

         3.   Toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä 1 kohdassa tarkoitettu suunnitelma on annettava niille tiedoksi ennen aiotun työn aloittamista.
   14 artikla
   1.   Työnantajien on järjestettävä asianmukainen koulutus kaikille työntekijöille, jotka altistuvat tai mahdollisesti altistuvat asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle. Koulutusta on järjestettävä säännöllisesti, ja sen on oltava työntekijöille maksutonta.
   2.   Koulutuksen on oltava työntekijöille helposti ymmärrettävää. Heidän on saatava sen avulla tarvittavat ennaltaehkäisyyn ja turvallisuuteen liittyvät tiedot ja taidot, erityisesti seuraavista seikoista:

               a)

               asbestin ominaisuuksista ja sen terveysvaikutuksista, myös tupakoinnin synergiavaikutuksesta;

               b)

               tuote- ja materiaalityypeistä, jotka todennäköisesti sisältävät asbestia;

               c)

               toimista, jotka voivat aiheuttaa asbestille altistumisen, ja ennalta ehkäisevien toimien merkityksestä altistuksen vähentämiseksi mahdollisimman pieneksi;

               d)

               turvallisista työtavoista, toimista ja suojavälineistä;

               e)

               hengityksensuojainten asianmukaisesta tarkoituksesta, valinnasta, valikoimasta, rajoituksista ja oikeasta käytöstä;

               f)

               hätämenettelyistä;

               g)

               dekontaminaatiomenettelyistä;

               h)

               jätteiden käsittelystä; ja

               i)

               terveystarkastuksia koskevista vaatimuksista.

         3.   Käytännön ohjeet asbestinpoistoon osallistuvien työntekijöiden kouluttamisesta laaditaan yhteisön tasolla.
   15 artikla
   Ennen kuin yritykset voivat tehdä asbestin purku- tai poistotöitä, niiden on esitettävä selvitys pätevyydestään tällä alalla. Tämän selvityksen on oltava kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukainen.
   16 artikla
   1.   Kaikessa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa toiminnassa, on, jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:

               a)

               edellä mainitun toiminnan suorittamiseen

                           i)

                           tarkoitetut paikat ovat selvästi rajattuja ja varoitusmerkein osoitettuja,

                           ii)

                           tarkoitettuihin paikkoihin ei ole pääsyä muilla työntekijöillä kuin niillä, joille se työnsä tai tehtäviensä vuoksi on välttämätöntä,

                           iii)

                           tarkoitetuille paikoille on määrättävä alueet, joilla ei saa tupakoida;

               b)

               varataan alueita, missä työntekijät voivat syödä ja juoda asbestipölylle saastumiselle vaarantumatta;

               c)

               työntekijät varustetaan asianmukaisella työ- tai suojavaatetuksella; tämä työ- tai suojavaatetus jää yritykseen. Se voidaan kuitenkin, jos yritys ei itse suorita puhdistusta, pestä sellaisissa laitoksissa yrityksen ulkopuolella, jotka ovat varustettuja tämänkaltaiseen työhön; tällöin vaatetus on kuljetettava suljetuissa säiliöissä;

               d)

               erilliset säilytyspaikat varataan työ- tai suojavaatetukselle sekä pitovaatteille;

               e)

               työntekijöille varataan asianmukaiset ja riittävät pesu- ja käymälätilat mukaan lukien suihkut pölyisten toimintojen ollessa kyseessä;

               f)

               suojalaitteita on sijoitettava tarkoin määriteltyihin paikkoihin ja ne on tarkistettava ja puhdistettava jokaisen käytön jälkeen; asianmukaiset toimenpiteet on toteutettava vahingoittuneiden laitteiden korjaamiseksi tai vaihtamiseksi ennen jatkokäyttöä.

         2.   Edellä olevan 1 kohdan mukaisten toimenpiteiden kustannuksia ei saa asettaa työntekijöiden rasitukseksi.
   17 artikla
   1.   Kaiken sellaisen toiminnan osalta, jota tarkoitetaan 3 artiklan 1 kohdassa, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että yrityksen tai laitoksen työntekijät ja heidän edustajansa saavat riittävästi tietoa:

               a)

               asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista vapautuvalle pölylle altistumisen aiheuttamasta mahdollisesta terveysvaarasta;

               b)

               säädöksiin perustuvista raja-arvoista ja ilman laadun seurannan vaatimuksesta;

               c)

               hygieniavaatimuksista mukaan lukien vaatimus pidättyä tupakoimasta;

               d)

               varotoimenpiteistä, jotka on toteutettava varustauduttaessa ja käytettäessä suojaimia ja suojavaatetusta;

               e)

               erityisistä varotoimenpiteistä, jotka on suunniteltu pitämään altistuminen asbestille mahdollisimman vähäisenä.

         2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi ja jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että:

               a)

               yrityksen tai laitoksen työntekijöillä tai heidän edustajillaan on saatavillaan ilman asbestipitoisuusmittausten tulokset ja heille annetaan selvitykset noiden tulosten merkityksestä;

               b)

               jos tulokset ylittävät 8 artiklassa vahvistetun raja-arvon, on näistä ylityksistä ja niihin johtaneista syistä ilmoitettava mahdollisimman nopeasti asianomaisille yrityksen tai laitoksen työntekijöille ja heidän edustajilleen, ja työntekijöitä ja/tai heidän edustajiaan yrityksessä tai laitoksessa on kuultava toteutettavien toimenpiteiden osalta tai, jos on kyse hätätapauksesta, heille on ilmoitettava jo toteutetuista toimenpiteistä.

         18 artikla
   1.   Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava 2–5 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
   2.   Jokaisen työntekijän terveydentilan arvioinnin on oltava saatavilla ennen altistumisen alkamista asbestista tai asbestipitoisesta materiaalista työpaikalla vapautuvalle pölylle.
   Tähän arviointiin tulee sisältyä erityinen rintakehän tutkimus. Työntekijöiden kliinisiä tutkimuksia varten annetaan liitteessä I käytännön suosituksia, joihin jäsenvaltio voi viitata; nämä suositukset sopeutetaan tekniikan kehitykseen direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   Uusi arvio täytyy olla saatavilla vähintään kerran kolmessa vuodessa niin kauan kuin altistus jatkuu.
   Kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti on luotava jokaista ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua työntekijää koskeva henkilökohtainen terveystiedosto.
   3.   Edellä 2 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun kliinisen tutkimuksen jälkeen lääkärin tai viranomaisen, joka on vastuussa työntekijöiden lääketieteellisestä valvonnasta on kansallisen lainsäädännön mukaisesti annettava neuvoja toteutettavista henkilökohtaisista suoja- tai ehkäisytoimenpiteistä tai määriteltävä sellaisia toimenpiteitä.
   Näihin toimenpiteisiin voi sisältyä tarpeen mukaan asianomaisen työntekijän poistaminen kaiken asbestialtistuksen vaikutusalueelta.
   4.   Työntekijöille on annettava tietoja ja neuvoja kaikista niistä heidän terveydentilaansa koskevista arvioinneista, joita heille mahdollisesti tehdään altistuksen loputtua.
   Lääkäri tai viranomainen, joka on vastuussa työntekijöiden lääketieteellisestä valvonnasta voi esittää, että terveyden seurantaa olisi jatkettava altistumisen päättymisen jälkeen niin kauan kuin se on tarpeellista asianomaisen henkilön terveyden turvaamiseksi.
   Tämä jatkuva terveyden seuranta toteutetaan kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti.
   5.   Työntekijä, jota asia koskee, tai työnantaja voi vaatia kansallisen lainsäädännön mukaisesti 3 kohdassa tarkoitetun arvioinnin uudelleen käsittelyä.
   19 artikla
   1.   Jollei 3 artiklan 3 kohdasta muuta johdu, on toteutettava 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet.
   2.   Työnantajan on pidettävä työntekijöistä, jotka ovat vastuussa 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta toiminnasta, luetteloa, josta ilmenee toiminnan laatu ja kesto sekä altistus, jonka kohteena he ovat olleet. Luettelon on oltava sellaisen lääkärin ja/tai viranomaisen saatavilla, joka on vastuussa lääketieteellisestä valvonnasta. Luettelossa olevien tietojen, jotka liittyvät työntekijään henkilökohtaisesti, on oltava kunkin työntekijän saatavilla. Luettelossa olevien yleisten henkilöä yksilöimättömien tietojen on oltava työntekijöiden ja/tai heidän edustajiensa saatavilla.
   3.   Edellä 2 kohdassa tarkoitettua luetteloa ja 18 artiklan 2 kohdan neljännessä alakohdassa tarkoitettuja henkilökohtaisia terveystietoja on säilytettävä vähintään 40 vuotta altistumisen päättymisen jälkeen kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti.
   4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat on asetettava vastuussa olevien viranomaisten saataville kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti siinä tapauksessa, että yrityksen toiminta päättyy.
   20 artikla
   Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annetun kansallisen lainsäädännön rikkomiseen sovellettavista asianmukaisista seuraamuksista. Näiden seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
   21 artikla
   Jäsenvaltion on pidettävä luetteloa tunnistetuista asbestoosi- ja mesotelioomatapauksista.
   22 artikla
   Jäsenvaltioiden on toimitettava viiden vuoden välein komissiolle kertomus tämän direktiivin käytännön täytäntöönpanosta direktiivin 89/391/ETY 17 a artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun yhden kertomuksen erityisjaksona, jota komissio käyttää perustana mainitun direktiivin 17 a artiklan 4 kohdan mukaisesti tekemässään arvioinnissa.
   23 artikla
   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle.
   24 artikla
   Kumotaan direktiivi 83/477/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä II mainituilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden velvollisuutta noudattaa liitteessä II olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä.
   Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
   25 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   26 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 30 päivänä marraskuuta 2009.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         B. ASK

      (1)  Lausunto annettu 10. kesäkuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

      (2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 20. lokakuuta 2009 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 26. marraskuuta 2009.

      (3)  EYVL L 263, 24.9.1983, s. 25.

      (4)  Katso liitteessä II oleva A osa.

      (5)  Chemical Abstract Servicen (CAS) -rekisterinumero.

      (6)  EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20.

      (7)  Determination of airborne fibre number concentrations. A recommended method, by phase-contrast optical microscopy (membrane filter method), WHO, Geneva 1997 (ISBN 92–4-154496–1).

      (8)  EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.

      LIITE I

         Käytännön suosituksia kliinistä arviointia varten, jota tarkoitetaan 18 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa

                  1.

                  Tämänhetkinen tietämys osoittaa, että altistus vapaille asbestikuiduille voi aiheuttaa seuraavia sairauksia:

                              —

                              asbestoosi,

                              —

                              mesoteliooma,

                              —

                              keuhkoputken syöpä,

                              —

                              ruuansulatuselimien syöpä.

                  2.

                  Lääkärin ja/tai viranomaisen, joka on vastuussa asbestille altistuneiden työntekijöiden lääketieteellisestä valvonnasta, täytyy tuntea jokaisen työntekijän altistusolosuhteet.

                  3.

                  Työntekijöiden terveystarkastukset olisi tehtävä työlääketieteen periaatteiden ja käytännön mukaisesti. Niihin olisi sisällyttävä ainakin seuraavat toimenpiteet:

                              —

                              työntekijän terveyteen ja ammattihistoriaan liittyvien tietojen tallentaminen,

                              —

                              henkilökohtainen haastattelu,

                              —

                              yleinen kliininen tutkimus, jossa kiinnitetään erityistä huomiota rintakehään,

                              —

                              hengityselinten toiminnan tutkimus (spirometria ja FVC).

                        Lääkärin ja/tai terveyden seurannasta vastaavan viranomaisen on päätettävä jatkotutkimuksista, kuten ysköksen sytologisesta tutkimisesta, rintakehän röntgenkuvauksesta tai tietokonetomografiasta uusimman käytettävissä olevan työlääketieteen alan tietämyksen perusteella.

      LIITE II
      A   OSA

         Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

         (24 artiklassa tarkoitetut)

                  Neuvoston direktiivi 83/477/ETY
                  (EYVL L 263, 24.9.1983, s. 25).

                  Neuvoston direktiivi 91/382/ETY
                  (EYVL L 206, 29.7.1991, s. 16).

                  Neuvoston direktiivi 98/24/EY
                  (EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11).

                  Ainoastaan 13 artiklan 2 kohta

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/18/EY
                  (EUVL L 97, 15.4.2003, s. 48).

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/30/EY
                  (EUVL L 165, 27.6.2007, s. 21).

                  Ainoastaan 2 artiklan 1 kohta

            B   OSA

         Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

         (24 artiklassa tarkoitetut)

                  Direktiivi

                  Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

                  83/477/ETY

                  31 päivä joulukuuta 1986 (1)

                  91/382/ETY

                  1 päivä tammikuuta 1993 (2)

                  98/24/EY

                  5 päivä toukokuuta 2001

                  2003/18/EY

                  14 päivä huhtikuuta 2006

                  2007/30/EY

                  31 päivä joulukuuta 2012

         (1)  Asbestikaivostoiminnan osalta määräpäivä on kuitenkin 31 päivä joulukuuta 1989.

         (2)  Helleenien tasavallan osalta määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle on 1 päivä tammikuuta 1996. Asbestikaivostoiminnan osalta määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle muissa jäsenvaltioissa on kuitenkin 1 päivä tammikuuta 1996, paitsi Helleenien tasavallan osalta se on 1 päivä tammikuuta 1999.

      LIITE III

         Vastaavuustaulukko

                  Direktiivi 83/477/ETY

                  Tämä direktiivi

                  1 artiklan 1 kohta

                  1 artiklan 1 kohta

                  1 artiklan 2 kohta

                  —

                  1 artiklan 3 kohta

                  1 artiklan 2 kohta

                  2 artiklan ensimmäinen–kuudes luetelmakohta

                  2 artiklan a–f alakohta

                  3 artiklan 1–3 kohta

                  3 artiklan 1–3 kohta

                  3 artiklan 3 a kohta

                  3 artiklan 4 kohta

                  3 artiklan 4 kohta

                  3 artiklan 5 kohta

                  4 artiklan johdantokappale

                  4 artiklan 1 kohta

                  4 artiklan 1 alakohta

                  4 artiklan 2 kohta

                  4 artiklan 2 alakohta

                  4 artiklan 3 kohta

                  4 artiklan 3 alakohta

                  4 artiklan 4 kohta

                  4 artiklan 4 alakohta

                  4 artiklan 5 kohta

                  5 artikla

                  5 artikla

                  6 artiklan 1–5 alakohta

                  6 artiklan a–e alakohta

                  7 ja 8 artikla

                  7 ja 8 artikla

                  9 artiklan 2 kohta

                  9 artikla

                  10 artikla

                  10 artikla

                  10 a artikla

                  11 artikla

                  11 artiklan 1 ja 2 kohta

                  12 artiklan ensimmäinen ja toinen alakohta

                  12 artiklan 1 kohta

                  13 artiklan 1 kohta

                  12 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

                  13 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta

                  13 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toinen luetelmakohta

                  13 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan b alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmas luetelmakohta

                  13 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan c alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta

                  13 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan a alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan toinen luetelmakohta

                  13 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan b alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan kolmas luetelmakohta

                  13 artiklan 2 kohdan kolmannen luetelmakohdan c alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan neljäs luetelmakohta

                  13 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan d alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan neljännen luetelmakohdan ensimmäinen alakohta

                  13 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan d alakohdan i alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan neljännen luetelmakohdan toinen alakohta

                  13 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan d alakohdan ii alakohta

                  12 artiklan 3 kohta

                  13 artiklan 3 kohta

                  12 a artikla

                  14 artikla

                  12 b artikla

                  15 artikla

                  13 artiklan 1 kohdan a alakohta

                  16 artiklan 1 kohdan a alakohta

                  13 artiklan 1 kohdan b alakohta

                  16 artiklan 1 kohdan b alakohta

                  13 artiklan 1 kohdan c alakohdan i ja ii alakohta

                  16 artiklan 1 kohdan c alakohta

                  13 artiklan 1 kohdan c alakohdan iii alakohta

                  16 artiklan 1 kohdan d alakohta

                  13 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohta

                  16 artiklan 1 kohdan e alakohta

                  13 artiklan 1 kohdan c alakohdan v alakohta

                  16 artiklan 1 kohdan f alakohta

                  13 artiklan 2 kohta

                  16 artiklan 2 kohta

                  14 artiklan 1 kohdan johdantokappale

                  17 artiklan 1 kohdan johdantokappale

                  14 artiklan 1 kohdan ensimmäinen–viides luetelmakohta

                  17 artiklan 1 kohdan a–e alakohta

                  14 artiklan 2 kohta

                  17 artiklan 2 kohta

                  15 artiklan johdantokappale

                  18 artiklan 1 kohta

                  15 artiklan 1–4 alakohta

                  18 artiklan 2–5 kohta

                  16 artiklan johdantokappale

                  19 artiklan 1 kohta

                  16 artiklan 1–3 alakohta

                  19 artiklan 2–4 kohta

                  16 a artikla

                  20 artikla

                  17 artikla

                  21 artikla

                  17 a artikla

                  22 artikla

                  18 artiklan 1 kohta

                  —

                  18 artiklan 2 kohta

                  23 artikla

                  —

                  24 artikla

                  —

                  25 artikla

                  19 artikla

                  26 artikla

                  Liite II

                  Liite I

                  —

                  Liite II

                  —

                  Liite III


Avis juridique important

|

31997L0005

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/5/ETY, annettu 27 päivänä tammikuuta 1997, rajojen yli suoritettavista tilisiirroista

Virallinen lehti nro L 043 , 14/02/1997 s. 0025 - 0030

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 97/5/ETY,annettu 27 päivänä tammikuuta 1997,rajojen yli suoritettavista tilisiirroista EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),ottavat huomioon Euroopan rahapoliittisen instituutin lausunnon,noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (3) ja ottavat huomioon sovittelukomitean 22 päivänä marraskuuta 1996 hyväksymän yhteisen ehdotuksen,sekä katsovat, että1) rajojen yli suoritettavien maksujen määrä kasvaa jatkuvasti sitä mukaa, kun sisämarkkinoiden toteutuminen ja asteittainen siirtyminen kohti täydellistä talous- ja rahaliittoa johtavat kaupan kasvuun ja ihmisten liikkuvuuteen kaikkialla yhteisössä; rajojen yli suoritettavat tilisiirrot muodostavat merkittävän osan rajojen yli suoritettavista maksuista,2) on ensiarvoisen tärkeää, että yksityiset ja yritykset, erityisesti pienet ja keskisuuret yritykset, voivat tehdä tilinsiirtoja yhteisön osasta toiseen nopeasti, luotettavasti ja edullisesti; EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta rajojen yli suoritettavissa tilinsiirroissa annetun komission tiedonannon (4) mukaisesti tilisiirtomarkkinoiden lisääntyneen kilpailun olisi johdettava palvelujen paranemiseen ja hintojen alenemiseen,3) tällä direktiivillä on tarkoitus jatkaa sisämarkkinoiden toteuttamista, erityisesti pääomanliikkeiden vapauttamista talous- ja rahaliiton täytäntöön toteuttamiseksi tapahtunutta kehitystä; tämän direktiivin säännöksiä on sovellettava jäsenvaltioiden valuutoissa ja ecuissa suoritettuihin tilisiirtoihin,4) Euroopan parlamentti kehotti 12 päivänä helmikuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa (5) valmistelemaan neuvoston direktiiviä rajojen yli suoritettavien maksujen avoimuutta ja tehokasta toteuttamista koskevien sääntöjen määrittelemiseksi,5) tämän direktiivin alaan kuuluvat kysymykset on käsiteltävä erillään järjestelmään liittyvistä kysymyksistä, jotka ovat edelleen vireillä komissiossa; voi osoittautua tarpeelliseksi tehdä uusi ehdotus, jossa näitä järjestelmäkysymyksiä, erityisesti selvityksen lopullisuutta, (settlement finality) käsitellään,6) tämän direktiivin tarkoituksena on parantaa rajojen yli suoritettavia tilinsiirtopalveluja ja siten avustaa Euroopan rahapoliittista instituuttia (ERI) sen tehtävässä edistää rajojen yli suoritettavien maksujen tehostamista talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen valmistelemiseksi,7) johdanto-osan toisessa kappaleessa esitettyjen tavoitteiden mukaisesti tätä direktiiviä olisi sovellettava tilinsiirtoihin, joiden määrä on pienempi kuin 50 000 ecua,8) perustamissopimuksen 3 b artiklan kolmannen kohdan mukaisesti ja avoimuuden turvaamiseksi tässä direktiivissä säädetään vähimmäisvaatimukset, jotka ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että asiakkaat saavat asianmukaiset tiedot sekä ennen rajojen yli suoritettavan tilisiirron toteuttamista että sen jälkeen; nämä vaatimukset kattavat asiakkaan käytettävissä olevat valitus- ja oikaisukeinot sekä sen miten näihin turvaudutaan; tässä direktiivissä säädetään erityisesti suorituksen laatua koskevista vähimmäisvaatimuksista, joita rajojen yli suoritettavia tilinsiirtopalveluja tarjoavien laitosten on noudatettava, mukaan lukien velvollisuus toteuttaa rajojen yli suoritettava tilinsiirto asiakkaan ohjeiden mukaisesti; tämän direktiivi on rajojen yli suoritettaviin rahoitustoimiin sovellettavien pankkiehtojen avoimuudesta 14 päivänä helmikuuta 1990 annetussa komission suosituksessa 90/109/ETY (6) esitetyistä periaatteista johtuvien vaatimusten mukainen; tämä direktiivi ei rajoita rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY (7) säännösten soveltamista,9) tällä direktiivillä olisi pyrittävä lyhentämään rajojen yli suoritettavan tilinsiirron enimmäistoteutusaikaa ja kannustettava jo nyt hyvin lyhyitä toimitusaikoja noudattavia laitoksia säilyttämään ne,10) komission olisi kertomuksessaan, joka sen on toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin täytäntöön panosta, aivan erityisesti tarkasteltava kysymystä määräajasta, jota sovelletaan silloin, kun maksumääräyksen antaja ja hänen laitoksensa eivät ole erikseen sopineet määräajasta, ja otettava tarkastelussa huomioon sekä tekninen kehitys että kussakin jäsenvaltiossa vallitseva tilanne,11) laitoksilla olisi oltava velvollisuus palauttaa tilisiirron määrä, jos siirto ei ole toteutunut; tämä korvausvelvollisuus voi, jos sitä ei määrällisesti rajoiteta, saattaa laitokset vastuuseen, joka voi vaikuttaa niiden kykyyn täyttää vakavaraisuusvaatimukset; siksi on aiheellista rajoittaa palautusvastuu 12 500 ecun määrään,12) direktiivin 8 artikla ei rajoita sellaisten kansallisen lainsäädännön yleisten säännösten soveltamista, joiden mukaan laitos on vastuussa maksumääräyksen antajalle, jos rajojen yli suoritettavaa tilinsiirtoa ei ole toteutettu kyseisten laitosten virheen vuoksi,13) on tarpeen erottaa ylivoimaisen esteen aiheuttamat tilanteet omaksi ryhmäkseen niiden tilanteiden joukossa, joihin rajojen yli suoritettavan tilinsiirron toteuttamiseen osallistuvat laitokset voivat joutua, muun muassa maksukyvyttömyystilanteeseen liittyvät olosuhteet; tätä varten on syytä käyttää perustana matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista 13 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/314/ETY (8) 4 artiklan 6 kohdassa olevaa ylivoimaisen esteen määritelmää, ja14) jäsenvaltioilla on oltava tarkoituksenmukaiset ja tehokkaat valitus- ja oikaisukeinot asiakkaiden ja laitosten välisten mahdollisten riitojen ratkaisemiseksi käyttäen tarvittaessa olemassa olevia menettelyjä,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:I JAKSO SOVELTAMISALA JA MÄÄRITELMÄT 1 artikla Soveltamisala Tämän direktiivin säännöksiä sovelletaan enintään 50 000 ecun suuruisiin jäsenvaltioiden valuutoissa tai ecuissa rajojen yli suoritettaviin tilinsiirtoihin, joiden toimeksiantaja on muu kuin 2 artiklan a, b tai c kohdassa tarkoitettu henkilö ja jotka on toteuttanut luottolaitos tai jokin muu laitos.2 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan:a) `luottolaitoksella` neuvoston direktiivin 77/780/ETY (9) 1 artiklassa määriteltyjä luottolaitoksia, mukaan lukien kyseisen direktiivin 1 artiklan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetut sellaisten luottolaitosten yhteisössä sijaitsevat sivukonttorit, joiden kotipaikka on yhteisön ulkopuolella ja jotka toimintaansa harjoittaessaan toteuttavat rajojen yli suoritettavia tilinsiirtoja;b) `muulla laitoksella` luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka ei ole luottolaitos ja joka toimintaansa harjoittaessaan toteuttaa rajojen yli suoritettavia tilisiirtoja,c) `rahoituslaitoksella` perustamissopimuksen 104 a artiklassa tarkoitetun erityisoikeuksien kiellon soveltamiseksi tarvittavien määritelmien täsmentämisestä 13 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3604/93 (10) 4 artiklan 1 kohdassa määriteltyä laitosta,d) `laitoksella` luottolaitosta tai muuta laitosta; 6, 7 ja 8 artiklassa tarkoitettuja eri jäsenvaltioissa sijaitsevia saman luottolaitoksen sivukonttoreita, jotka osallistuvat rajojen yli suoritettavan tilisiirron toteuttamiseen, käsitellään erillisinä laitoksina,e) `välittäjälaitoksella` rajojen yli suoritettavaan tilisiirtoon osallistuvaa muuta laitosta kuin maksumääräyksen antajan tai saajan laitosta,f) `rajojen yli suoritettavalla tilisiirrolla` maksumääräyksen antajan toimeksiannosta jäsenvaltiossa sijaitsevan laitoksen tai laitoksen sivukonttorin kautta tehtyä rahansiirtoa saajalle toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevaan laitokseen tai laitoksen sivukonttoriin; maksumääräyksen antaja ja saaja voivat olla yksi ja sama henkilö,g) `rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevalla maksumääräyksellä` maksumääräyksen antajan suoraan laitokselle missä tahansa muodossa antamaa ehdotonta määräystä toteuttaa rajojen yli suoritettava tilisiirto,h) `maksumääräyksen antajalla` luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka antaa määräyksen rajojen yli suoritettavasta tilisiirrosta saajan hyväksi,i) `saajalla` rajojen yli suoritettavan tilisiirron lopullista vastaanottajaa, jonka käytettävissä olevalle tilille vastaavat varat hyvitetään,j) `asiakkaalla` maksumääräyksen antajaa tai saajaa, asiayhteyden mukaan,k) `viitekorolla` korkoa, joka on sen jäsenvaltion vahvistamien sääntöjen mukaisesti määrätty hyvitys, jossa asiakkaalle hyvitysvelvollinen laitos sijaitsee,l) `vastaanottopäivällä` päivää, jolloin kaikki laitoksen vaatimat rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevan maksumääräyksen toteuttamista ja riittävän katteen olemassaoloa sekä määräyksen toteuttamiseksi tarvittavia tietoja koskevat edellytykset täyttyvät.II JAKSO RAJOJEN YLI SUORITETTAVIIN TILISIIRTOIHIN SOVELLETTAVIEN EHTOJEN AVOIMUUS 3 artikla Rajojen yli suoritettaviin tilisiirtoihin sovellettavista ehdoista annettavat ennakkotiedot Laitosten on annettava todellisten ja mahdollisten asiakkaidensa saataville rajojen yli suoritettaviin tilisiirtoihin sovellettavia ehtoja koskevat tiedot kirjallisesti ja tarvittaessa sähköisesti sekä helposti ymmärrettävässä muodossa. Näihin tietoihin on sisällyttävä ainakin seuraavia seikkoja koskevat tiedot:- määräaika, jonka kuluessa laitokselle annettu rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskeva maksumääräys toteutetaan ja varat hyvitetään saajan laitoksen tilille. Määräajan alkaminen on ilmoitettava selkeästi,- tarvittava määräaika, jonka kuluessa rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa vastaanotettaessa laitoksen tilille maksetut varat ovat saajan tilillä,- tiedot kaikkien asiakkaan laitokselle maksettavien toimitusmaksujen ja kulujen laskemistavasta, mukaan lukien tarvittaessa taulukot,- laitoksen mahdollisesti käyttämä arvopäivä,- yksityiskohtaiset tiedot asiakkaan käytettävissä olevista valitus- ja oikaisukeinoista sekä siitä, miten niihin voi turvautua,- valuutanvaihdossa käytettävät viitekurssit.4 artikla Rajojen yli suoritettavan tilisiirron jälkeen annettavat tiedot Laitosten on toimitettava asiakkailleen, jolleivät nämä nimenomaan ole luopuneet tästä oikeudesta, rajojen yli suoritettavan tilisiirron toteutuksen tai vastaanoton jälkeen selkeät tiedot kirjallisesti ja tarvittaessa sähköisesti sekä helposti ymmärrettävässä muodossa. Näihin tietoihin on sisällyttävä ainakin seuraavia seikkoja koskevat tiedot:- viitenumero, jonka avulla asiakas voi tunnistaa rajojen yli suoritetun tilisiirron,- rajojen yli suoritetun tilisiirron alkuperäinen määrä,- asiakkaan suoritettavaksi kuuluvien kaikkien kulujen ja toimitusmaksujen määrä,- laitoksen mahdollisesti käyttämä arvopäivä.Jos maksumääräyksen antaja määrää, että saajan on maksettava kokonaan tai osittain rajojen yli suoritettavasta tilisiirrosta aiheutuvat kulut, saajan laitoksen on ilmoitettava siitä saajalle.Jos on suoritettu valuutan vaihto, valuutanvaihdon suorittaneen laitoksen on ilmoitettava asiakkaalleen käytetty vaihtokurssi.III JAKSO RAJOJEN YLI SUORITETTAVIA TILISIIRTOJA KOSKEVAT LAITOSTEN VÄHIMMÄISVELVOITTEET 5 artikla Laitoksen erityissitoumukset Jos rajojen yli suoritettavasta tilisiirrosta on annettu yksilöity toimeksianto, laitoksen on asiakkaan pyynnöstä sitouduttava toteuttamaan tämä tilisiirto määräajassa ja noudattamaan siihen liittyviä toimitusmaksuja ja kuluja, lukuun ottamatta mahdollisesti käytettävään vaihtokurssiin liittyviä kuluja, paitsi jos laitos ei halua ryhtyä sopimussuhteeseen asiakkaan kanssa.6 artikla Määräaikoja koskevat velvoitteet 1. Maksumääräyksen antajan laitoksen on toteutettava rajojen yli suoritettava tilisiirto määräyksen antajan kanssa sovitussa määräajassa.Jos sovittua määräaikaa ei noudateta tai jos varoja siinä tapauksessa, että määräajasta ei ole sovittu, ei ole maksettu rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevan maksumääräyksen vastaanottopäivää seuraavan viidennen pankkipäivän päättyessä saajan laitoksen tilille, maksumääräyksen antajan laitoksen on hyvitettävä maksumääräyksen antajaa.Hyvityksenä maksetaan rajojen yli suoritettavan tilinsiirron kokonaismäärälle viitekoron perusteella laskettu korko seuraavien ajankohtien väliseltä ajalta:- sovitun määräajan päättymispäivä tai, jos määräajasta ei ole sovittu, rajojen yli suoritettavan tilisiirron toimeksiantopäivää seuraavan viidennen pankkipäivän päättymispäivä ja- päivä, jolloin varat maksetaan saajan laitoksen tilille.Samoin jos rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa ei ole välittäjälaitoksen syystä toteutettu sovitussa määräajassa tai, jos määräajasta ei ole sovittu, rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevan maksumääräyksen vastaanottopäivää seuraavan viidennen pankkipäivän päättymiseen mennessä, välittäjälaitoksen on maksettava maksumääräyksen antajan laitokselle hyvitys.2. Saajan laitoksen on asetettava rajojen yli suoritettavan tilisiirron varat saajan käyttöön saajan kanssa sovitussa määräajassa.Jos sovittua määräaikaa ei noudateta tai, jos määräajasta ei ole sovittu, varoja ei ole maksettu saajan tilille sitä päivää seuraavana pankkipäivänä, jona varat maksettiin saajan laitoksen tilille, saajan laitoksen on maksettava saajalle hyvitys.Hyvityksenä maksetaan rajojen yli suoritettavan tilisiirron kokonaismäärälle viitekoron perusteella laskettu korko seuraavien ajankohtien väliseltä ajalta:- sovitun määräajan päättymispäivä tai, jos määräajasta ei ole sovittu, varojen saajan laitoksen tilille maksamista seuraavan pankkipäivän päättymispäivä ja- päivä, jona varat on maksettu saajan tilille.3. Hyvitystä ei makseta 1 tai 2 kohdan nojalla, jos maksumääräyksen antajan laitos tai vastaavasti saajan laitos voi osoittaa, että myöhästyminen on luettava maksumääräyksen antajan tai vastaavasti saajan syyksi.4. Mitä 1, 2 ja 3 kohdassa säädetään, ei rajoita asiakkaiden eikä rajojen yli suoritettavan tilisiirron toteuttamiseen osallistuneiden laitosten muita oikeuksia.7 artikla Velvollisuus toteuttaa rajojen yli suoritettava tilisiirto ohjeiden mukaisesti 1. Maksumääräyksen antajan laitos, kaikki välittäjälaitokset ja saajan laitos ovat velvollisia rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevan maksumääräyksen vastaanottopäivän jälkeen toteuttamaan tämän rajojen yli suoritettavan tilisiirron koko määrän, paitsi jos maksumääräyksen antaja erikseen määrää, että saajan on maksettava kokonaan tai osittain rajojen yli suoritettavan tilisiirron kulut.Mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, ei rajoita saajan luottolaitoksen mahdollisuutta laskuttaa saajalta tämän tilinhoitoon liittyviä kuluja asiaan sovellettavien sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti. Laitos ei voi kuitenkaan käyttää tätä laskutusta vapautuakseen kyseisessä alakohdassa säädetyistä velvoitteista.2. Jos maksumääräyksen antajan laitos tai välittäjälaitos on tehnyt vähennyksen rajojen yli suoritettavaan tilisiirron määrään vastoin 1 kohdan säännöksiä, maksumääräyksen antajan laitos on velvollinen maksumääräyksen antajan pyynnöstä siirtämään kyseisen vähennyksen kokonaan ja omalla kustannuksellaan saajalle, jollei maksumääräyksen antaja pyydä maksamaan itselleen tätä summaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita mahdollisia vaatimuksia.Välittäjälaitos, joka vastoin 1 kohdan säännöksiä tekee vähennyksen, on velvollinen siirtämään kyseisen vähennyksen kokonaisuudessaan ja omalla kustannuksellaan maksumääräyksen antajan laitokselle tai, määräyksen antajan laitoksen sitä pyytäessä, rajojen yli suoritettavan tilisiirron saajalle.3. Jos rajojen yli suoritettavan tilisiirron toteuttaminen maksumääräyksen antajan ohjeiden mukaisesti on laiminlyöty saajan laitoksen syystä, saajan laitos on velvollinen korvaamaan saajalle omalla kustannuksellaan kaikki virheellisesti vähennetyt summat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita mahdollisia vaatimuksia.8 artikla Laitosten korvausvelvollisuus tilisiirtojen laiminlyöntitapauksissa 1. Jos maksumääräyksen antajan laitos on vastaanottanut rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevan maksumääräyksen eikä vastaavia varoja ole maksettu saajan pankin tilille, määräyksen antajan laitoksen on maksettava tälle rajojen yli suoritettavan tilisiirron määrän 12 500 ecun määrään asti lisättynä:- korolla, joka lasketaan rajojen yli suoritettavan tilisiirron kokonaismäärälle viitekoron perusteella rajojen yli suoritettavan tilisiirron toimeksiantopäivän ja hyvityspäivän väliselle jaksolle, ja- kuluilla, jotka aiheutuvat maksumääräyksen antajalle rajojen yli suoritettavasta tilisiirrosta,sanotun kuitenkaan rajoittamatta muita mahdollisia vaatimuksia.Nämä määrät on asetettava maksumääräyksen antajan käyttöön neljäntoista pankkipäivän kuluessa siitä, kun määräyksen antaja on esittänyt pyynnön, jolle rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa vastaavia varoja ole tällä välin hyvitetty saajan pankin tilille.Tätä kyselyä ei voi esittää ennen maksumääräyksen antajan ja hänen laitoksensa välillä sovitun rajojen yli suoritettavan tilisiirron määräajan päättymistä tai, jos määräajasta ei ole sovittu, ennen 6 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn määräajan päättymistä.Rajojen yli suoritetun tilisiirron toimeksiannon vastaanottanut välittäjälaitos on samoin velvollinen korvaamaan omalla kustannuksellaan tämän siirron määrän, siihen liittyvät kulut ja korot mukaan lukien, laitokselle, joka sille antoi toimeksiannon. Jos rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa ei toimitettu oikein viimeksi mainitun laitoksen antamien virheellisten tai puutteellisten ohjeiden vuoksi, välittäjälaitoksen on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan korvaamaan rajojen yli suoritettavan tilisiirron määrä.2. Poiketen siitä mitä 1 kohdassa säädetään, saajan laitos on velvollinen asettamaan saajan käyttöön varoja enintään 12 500 ecun arvosta, jos rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa ei ole toteutettu oikein sen vuoksi, että saajan laitoksen valitsema välittäjälaitos on jättänyt tilisiirron toteuttamatta.3. Poiketen siitä mitä 1 kohdassa säädetään, määräyksen antajan laitoksen ja muiden kyseisessä toiminnassa mukana olleiden laitosten on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan maksamaan tilisiirron määrä takaisin, jos rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa ei ole toteutettu oikein maksumääräyksen antajan laitokselleen antamien virheellisten tai puutteellisten ohjeiden tai määräyksen antajan nimenomaan valitseman välittäjälaitoksen rajojen yli suoritettavan tilisiirron toteuttamatta jättämisen vuoksi.Jos maksumääräyksen antajan laitos on saanut määrän takaisin, tämä laitos on velvollinen hyvittämään sen määräyksen antajalle. Laitokset, mukaan lukien määräyksen antajan laitos, eivät ole tässä tapauksessa velvollisia korvaamaan kuluja ja kertyneitä korkoja, ja ne voivat vähentää takaisin saamisesta aiheutuneet yksilöidyt kulut.9 artikla Ylivoimaisesta esteestä johtuvat tapaukset Rajojen yli suoritettavaa tilisiirtoa koskevan maksumääräyksen toteuttamiseen osallistuvat laitokset vapautetaan tämän direktiivin säännöksissä säädetyistä velvoitteista, jos ne voivat vedota näihin säännöksiin liittyviin oleellisiin ylivoimaisesta esteestä johtuviin syihin eli erityisesti sellaisiin epätavallisiin ja ennalta-arvaamattomiin seikkoihin, joihin se osapuoli, joka vetoaa niihin, ei voi vaikuttaa ja joiden seurauksia hän ei kaikkea huolellisuutta noudattamalla olisi voinut välttää, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 91/308/ETY säännösten soveltamista.10 artikla Riitojen ratkaiseminen Jäsenvaltioiden on käyttäen tarvittaessa olemassa olevia menettelyjä huolehdittava, että mahdollisten maksumääräyksen antajan ja tämän laitoksen tai saajan ja tämän laitoksen välisten riitojen ratkaisemiseksi on tarkoituksenmukaiset ja tehokkaat valitus- ja oikaisukeinot.IV JAKSO LOPPUSÄÄNNÖKSET 11 artikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on pantava täytäntöön tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 14 päivänä elokuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kirjallisina komissiolle.12 artikla Kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Komissio esittää viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta ja tarvittaessa ehdotuksista sen tarkistamiseksi.Tässä kertomuksessa on käsiteltävä aivan erityisesti 6 artiklan 1 kohdassa säädettyä määräaikaa ottaen huomioon kussakin jäsenvaltiossa vallitseva tilanne ja tapahtunut tekninen kehitys.13 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.14 artikla Osoittaminen Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 1997.Euroopan parlamentin puolestaJ. M. GIL-ROBLESPuhemiesNeuvoston puolestaG. ZALMPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 360, 17.12.1994, s. 13 ja EYVL N:o C 199, 3.8.1995, s. 16.(2) EYVL N:o C 236, 11.9.1995, s. 1(3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 19. toukokuuta 1995 (EYVL N:o C 151, 19.6.1995, s. 370), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 4. joulukuuta 1995 (EYVL N:o C 353, 30.12.1995, s. 52), ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 13. päivänä maaliskuuta 1996 (EYVL N:o C 96, 1.4.1996, s. 74). Neuvoston päätös, tehty 19. joulukuuta 1996 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 16. tammikuuta 1997.(4) EYVL N:o C 251, 27.9.1995, s. 3(5) EYVL N:o C 72, 15.3.1993, s. 158(6) EYVL N:o L 67, 15.3.1990, s. 39(7) EYVL N:o L 166, 28.6.1991, s. 77(8) EYVL N:o L 158, 23.6.1990, s. 59(9) EYVL N:o L 322, 17.12.1977, s. 30, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/26/ETY (EYVL N:o L 168, 18.7.1995, s. 7).(10) EYVL N:o L 332, 31.12.1993, s. 4EUROOPAN PARLAMENTIN, NEUVOSTON JA KOMISSION YHTEINEN JULISTUS Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ottavat huomioon jäsenvaltioiden pyrkimyksen saattaa voimaan ne lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, jotka ovat tarpeen, jotta jäsenvaltioiden lainsäädäntö olisi tämän direktiivin mukaista 1. tammikuuta 1999 lähtien.