title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/44/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä

text:
               30.9.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/152

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2005/44/EY,
   annettu 7 päivänä syyskuuta 2005,
   yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ovat kuulleet alueiden komiteaa,
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Tieto- ja viestintäteknologian käyttöönotto sisävesiväylillä lisää huomattavasti sisävesiliikenteen turvallisuutta ja tehokkuutta.

               (2)

               Joissakin jäsenvaltioissa sisävesiväylillä on jo käytössä tiedotuspalvelujen kansallisia sovelluksia. Jotta voitaisiin varmistaa, että yhteisön sisävesiväylien verkossa käytetään yhdenmukaista, yhteentoimivaa ja avointa navigointi- ja tiedotusjärjestelmää, olisi otettava käyttöön yhteiset vaatimukset ja tekniset eritelmät.

               (3)

               Turvallisuuteen liittyvistä syistä ja yleiseurooppalaisen yhdenmukaistamisen mahdollistamiseksi näiden yhteisten vaatimusten ja teknisten eritelmien sisällön olisi perustuttava työhön, jota alalla ovat tehneet asiaan liittyvät kansainväliset organisaatiot, kuten International Navigation Association (PIANC), Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) sekä YK:n Euroopan talouskomissio.

               (4)

               Jokitiedotuspalvelujen (RIS) olisi perustuttava yhteentoimiviin järjestelmiin, jotka pohjautuvat syrjimättömästi kaikkien järjestelmätoimittajien ja -käyttäjien hyödynnettävissä oleviin avoimiin ja julkisiin standardeihin.

               (5)

               Näiden vaatimusten ja teknisten eritelmien ei tarvitse olla pakollisia sellaisilla kansallisilla liikennöintikelpoisilla sisävesiväylillä, joilla ei ole yhteyttä jonkin toisen jäsenvaltion liikennöintikelpoiseen verkkoon. Kyseisillä sisävesiväylillä on kuitenkin suositeltavaa käyttää tässä direktiivissä määriteltyjä jokitiedotuspalveluja ja varmistaa, että olemassa olevat järjestelmät ovat niiden kanssa yhteentoimivia.

               (6)

               Jokitiedotuspalvelujen kehittämisen olisi perustuttava tiettyihin tavoitteisiin, kuten sisävesiliikenteen turvallisuuteen, tehokkuuteen ja ympäristöystävällisyyteen, jotka saavutetaan muun muassa liikenteen ja kuljetusten hallinnan, ympäristön ja infrastruktuurin suojelun sekä erityissääntöjen täytäntöönpanon avulla.

               (7)

               Jokitiedotuspalveluja koskevien vaatimusten olisi koskettava ainakin jäsenvaltioiden tarjoamia tiedotuspalveluja.

               (8)

               Teknisiä eritelmiä olisi laadittava sellaisista järjestelmistä kuin elektroniset merikartat, elektroniset alusten ilmoittautumisjärjestelmät, mukaan lukien aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero, ilmoitukset laivureille ja alusten paikantaminen ja seuranta. Komitean olisi varmistettava jokitiedotuspalvelujen käyttöön tarvittavien laitteiden yhteensopivuus.

               (9)

               Jäsenvaltioiden velvollisuutena olisi oltava yhteistyössä yhteisön kanssa rohkaista käyttäjiä noudattamaan menettelyjä ja laitevaatimuksia ottaen huomioon sen, että sisävesiliikenteen alan yritykset ovat kooltaan pieniä ja keskisuuria.

               (10)

               Jokitiedotuspalvelujen käyttöönottoon liittyy henkilötietojen käsittelyä. Henkilötietojen käsittelyssä olisi noudatettava yhteisön sääntöjä, jotka on vahvistettu muun muassa yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (3) ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta televiestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (4). Jokitiedotuspalvelujen käyttöönoton ei pitäisi johtaa markkinaosapuolten taloudellisesti arkaluonteisten tietojen valvomattomaan käsittelyyn.

               (11)

               Jokitiedotuspalveluissa, joissa edellytetään tarkkaa paikannusta, suositellaan käytettäväksi satelliittipaikannustekniikkaa. Tämän tekniikan olisi oltava mahdollisimman yhteentoimiva muiden asianmukaisten järjestelmien kanssa ja integroitavissa niiden kanssa tähän alaan sovellettavien päätösten mukaisesti.

               (12)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on yhdenmukaistettujen jokitiedotuspalvelujen luominen yhteisöön, vaan se voidaan toiminnan eurooppalaisen ulottuvuuden vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

               (13)

               Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) mukaisesti.

               (14)

               Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (6) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan omaa käyttöään varten ja yhteisön edun vuoksi vastaavuustaulukot, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden vastaavuus, ja julkaisemaan ne,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Kohde
   1.   Tässä direktiivissä luodaan puitteet yhdenmukaistettujen jokitiedotuspalvelujen käyttöönotolle ja käytölle Euroopan yhteisössä, jotta voidaan tukea sisävesiliikennettä parantamalla sen turvallisuutta, tehokkuutta ja ympäristöystävällisyyttä ja helpottaa sen yhdistämistä muihin liikennemuotoihin.
   2.   Tällä direktiivillä luodaan puitteet teknisten vaatimusten, eritelmien ja edellytysten laadintaan ja kehittämiseen, jotta yhteisön sisävesillä varmistetaan yhdenmukaiset, yhteentoimivat ja avoimet jokitiedotuspalvelut. Komissio vastaa kyseisten teknisten vaatimusten, eritelmien ja edellytysten laadinnasta ja kehittämisestä, ja sitä avustaa 11 artiklassa tarkoitettu komitea. Komissio ottaa myös huomioon asianomaisten kansainvälisten järjestöjen, kuten PIANCin, RNKK:n ja YK:n Euroopan talouskomission kehittämät toimet. Lisäksi varmistetaan johdonmukaisuus muiden liikennemuotojen hallintapalvelujen, erityisesti meriliikenteen hallinnan ja tiedotuspalvelujen kanssa.
   2 artikla
   Soveltamisala
   1.   Tätä direktiiviä sovelletaan jokitiedotuspalvelujen toteuttamiseen ja toimintaan jäsenvaltioiden kaikilla sellaisilla sisävesillä, jotka kuuluvat IV luokkaan tai sitä korkeampaan luokkaan ja joita IV luokan tai sitä korkeamman luokan vesiväylä yhdistää toisen jäsenvaltion IV luokan tai sitä korkeamman luokan vesiväylään, mukaan luettuina tällaisten vesiväylien satamat, jotka mainitaan päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta merisatamien, sisävesisatamien ja intermodaaliterminaalien sekä liitteessä III olevan hankkeen n:o 8 osalta 22 päivänä toukokuuta 2001 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1346/2001/EY (7). Tässä direktiivissä Euroopan sisävesiväylät luokitellaan YK:n Euroopan talouskomission 12 päivänä marraskuuta 1992 antaman päätöslauselman N:o 30 mukaisesti.
   2.   Jäsenvaltio voi soveltaa tätä direktiiviä sisävesiin ja sisävesisatamiin, joita ei mainita 1 kohdassa.
   3 artikla
   Määritelmät
   Tässä direktiivissä tarkoitetaan

               a)

               ”jokitiedotuspalveluilla (RIS)” yhdenmukaistettuja tiedotuspalveluja, joilla tuetaan liikenteen ja kuljetusten hallintaa sisävesiliikenteessä, mukaan luettuina liittymät muihin liikennemuotoihin siellä, missä se on teknisesti mahdollista. Jokitiedotuspalvelut eivät koske yritysten välistä sisäistä kaupallista toimintaa, mutta ne ovat avoimia yhteiskäytölle kaupallisten toimien kanssa. Jokitiedotuspalveluihin kuuluvat väylätiedotus, liikennetiedotus, liikenteen hallinta, onnettomuuksien torjunnan tuki, tiedotus liikenteen hallintaa varten, tilasto- ja tullipalvelut sekä väylä- ja satamamaksut;

               b)

               ”väylätiedotuksella” vesiväyliä (kulkuväyliä) koskevaa maantieteellistä, hydrologista ja hallinnollista tiedotusta. Väylätiedotus on yksisuuntaista tiedotusta: rannalta alukselle tai rannalta konttoriin;

               c)

               ”taktisella liikennetiedotuksella” tiedotusta, joka vaikuttaa välittömiin navigointipäätöksiin käytännön liikennetilanteessa ja maantieteellisessä lähiympäristössä;

               d)

               ”strategisella liikennetiedotuksella” tiedotusta, joka vaikuttaa jokitiedotuspalvelujen käyttäjien keskipitkän ja pitkän aikavälin päätöksiin;

               e)

               ”RIS-sovelluksella” jokitiedotuspalvelujen tarjoamista tähän tarkoitettujen järjestelmien avulla;

               f)

               ”RIS-keskuksella” paikkaa, jossa operaattorit hallinnoivat palveluja;

               g)

               ”RIS-käyttäjillä” kaikkia erilaisia käyttäjäryhmiä, mukaan luettuina alusten päälliköt, RIS-operaattorit, sulkumestarit ja/tai sillanhoitajat, väyläviranomaiset, satamien ja terminaalien pitäjät, pelastuspalvelujen onnettomuuskeskusten henkilökunta, kalustopäälliköt, lastinkuljettajat ja rahdinvälittäjät;

               h)

               ”yhteentoimivuudella” sitä, että palvelut, tietosisällöt, tiedonvaihtomuodot ja taajuudet yhdenmukaistetaan niin, että RIS-käyttäjät voivat käyttää samoja palveluja ja tietoja Euroopan tasolla.

         4 artikla
   Jokitiedotuspalvelujen (RIS) perustaminen
   1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet jokitiedotuspalvelujen (RIS) toteuttamiseksi sisävesillä 2 artiklan mukaisesti.
   2.   Jäsenvaltioiden on kehitettävä palveluja siten, että RIS-sovellus on tehokas, laajennuskelpoinen ja yhteentoimiva muiden RIS-sovellusten ja, jos mahdollista, muiden liikennemuotojen järjestelmien kanssa. Se on myös voitava liittää liikenteen hallintajärjestelmiin ja kaupallisiin toimiin.
   3.   Jokitiedotuspalvelujen perustamiseksi jäsenvaltioiden on

               a)

               tarjottava jokitiedotuspalvelujen käyttäjille kaikki olennaiset tiedot, jotka koskevat liikennöintiä ja matkasuunnittelua sisävesillä. Nämä tiedot on toimitettava ainakin käytettävissä olevassa elektronisessa muodossa;

               b)

               varmistettava, että jäsenvaltioiden kaikilla sisävesillä, jotka kuuluvat V a luokkaan tai sitä korkeampaan luokkaan Euroopan sisävesiluokituksen mukaisesti, jokitiedotuspalvelujen käyttäjien saatavilla on a alakohdassa mainittujen tietojen lisäksi navigoinnin kannalta tarkoituksenmukaiset elektroniset merikartat;

               c)

               varmistettava, että jos kansallisissa tai kansainvälisissä säännöissä edellytetään alusten ilmoittautumista, toimivaltaiset viranomaiset saavat elektroniset ilmoitukset aluksilta vaadittavista tiedoista. Rajat ylittävässä liikenteessä nämä tiedot on toimitettava naapurivaltion toimivaltaisille viranomaisille. Tiedon pitää olla toimitettu ennen kuin alus saapuu rajalle;

               d)

               varmistettava, että laivureille toimitettavat ilmoitukset, mukaan luettuina jäsenvaltioiden sisävesiväylien veden korkeutta (tai suurinta sallittua syväystä) ja jäätilannetta koskevat ilmoitukset, toimitetaan vakiomuotoisina, koodattuina ja verkosta noudettavina viesteinä. Vakiomuotoisen viestin on sisällettävä ainakin turvalliseen liikennöintiin tarvittavat tiedot. Laivureille tarkoitetut ilmoitukset on toimitettava ainakin helppokäyttöisessä elektronisessa muodossa.

         Tässä kohdassa tarkoitetut velvoitteet on täytettävä noudattaen liitteissä I ja II määritettyjä eritelmiä.
   4.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on perustettava RIS-keskuksia alueellisten tarpeiden mukaisesti.
   5.   Alusten automaattisissa tunnistusjärjestelmissä (AIS) sovelletaan Baselissa 6 päivänä huhtikuuta 2000 Kansainvälisen televiestintäliiton (ITUn) radio-ohjesäännön puitteissa sovittua, sisävesien radiopuhelinpalvelua koskevaa alueellista järjestelyä.
   6.   Jäsenvaltioiden on tarpeen vaatiessa yhteistyössä Euroopan unionin kanssa edistettävä sitä, että niiden vesillä liikennöivien alusten päälliköt, liikenteen harjoittajat, asiamiehet tai omistajat sekä tällaisilla aluksilla kuljetettavan lastin rahtaaja ja omistajat hyödyntävät täysin tämän direktiivin mukaisesti saatavilla olevia palveluita.
   7.   Komissio varmistaa asianmukaisin toimin jokitiedotuspalveluiden yhteensopivuuden, luotettavuuden ja turvallisuuden.
   5 artikla
   Tekniset ohjeet ja eritelmät
   1.   Tukeakseen jokitiedotuspalveluja ja varmistaakseen näiden palvelujen yhteentoimivuuden 4 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukaisesti komissio laatii tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti tekniset ohjeet palvelujen suunnittelua, täytäntöönpanoa ja käyttöä varten (RIS-ohjeet) sekä tekniset erittelyt erityisesti seuraavilla aloilla:

               a)

               sisävesiliikenteen elektroninen merikarttajärjestelmä (sisävesien ECDIS-järjestelmä);

               b)

               elektroniset alusten ilmoittautumisjärjestelmät;

               c)

               laivureille tarkoitetut ilmoitukset;

               d)

               alusten paikannus- ja seurantajärjestelmät;

               e)

               jokitiedotuspalvelujen käyttöön tarvittavien laitteiden yhteensopivuus.

         Nämä ohjeet ja eritelmät perustuvat liitteessä II esitettyihin teknisiin periaatteisiin ja niissä otetaan huomioon asiaan liittyvien kansainvälisten organisaatioiden alalla tekemä työ.
   2.   Komissio laatii ja tarpeen vaatiessa tarkistaa edellä 1 kohdassa tarkoitetut ohjeet ja eritelmät 11 artiklan 3 kohdassa esitettyä menettelyä noudattaen. Komissio laatii ohjeet seuraavan aikataulun mukaisesti:

               a)

               jokitiedotuspalveluja koskevat ohjeet viimeistään 20 päivänä kesäkuuta 2006;

               b)

               tekniset eritelmät, jotka koskevat sisävesien elektronista merikarttajärjestelmää (ECDIS), elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä ja laivureille tarkoitettuja ilmoituksia viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2006;

               c)

               tekniset eritelmät, jotka koskevat paikannus- ja seurantajärjestelmiä, viimeistään 20 päivänä joulukuuta 2006.

         3.   Jokitiedotuspalveluja koskevat ohjeet ja eritelmät julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   6 artikla
   Satelliittipaikannus
   Jokitiedotuspalveluissa, joissa edellytetään tarkkaa paikannusta, suositellaan käytettäväksi satelliittipaikannustekniikkaa.
   7 artikla
   Jokitiedotuspalveluissa käytettävien laitteiden tyyppihyväksyntä
   1.   Silloin kun se on liikennöinnin turvallisuuden vuoksi tarpeen ja kun teknisissä eritelmissä sitä edellytetään, jokitiedotuspalvelujen laitteet ja ohjelmistosovellukset on tyyppihyväksyttävä, jotta ne olisivat kyseisten eritelmien mukaisia ennen kuin ne otetaan käyttöön sisävesillä.
   2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tyyppihyväksynnästä vastaavat kansalliset elimet. Komissio antaa nämä tiedot muille jäsenvaltioille.
   3.   Kaikkien jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden 2 kohdassa tarkoitettujen kansallisten elinten myöntämät tyyppihyväksynnät.
   8 artikla
   Toimivaltaiset viranomaiset
   Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat jokitiedotuspalvelujen sovelluksista sekä kansainvälisestä tiedonvaihdosta. Komissiolle on annettavat tiedot näistä viranomaisista.
   9 artikla
   Tietosuojaa, tietoturvaa ja tietojen uudelleenkäyttöä koskevat säännöt
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jokitiedotuspalvelujen toiminnassa tarvittavien henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan yksilöiden perusoikeuksien ja vapauksien suojelua koskevia yhteisön sääntöjä, mukaan luettuina direktiivi 95/46/EY ja direktiivi 2002/58/EY.
   2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava ja ylläpidettävä turvallisuustoimia, joilla suojellaan RIS-viestejä ja -tallenteita ei-toivotuilta tapahtumilta ja väärinkäytöltä, mukaan luettuina tietojen luvaton käyttö, muuttaminen tai katoaminen.
   3.   Sovelletaan julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä Euroopan parlamentin ja neuvoston 17 päivänä marraskuuta 2003 antamaa direktiiviä 2003/98/EY (8).
   10 artikla
   Muutosmenettely
   Liitteet I ja II voidaan muuttaa tämän direktiivin soveltamisesta saadun kokemuksen perusteella ja mukauttaa tekniikan kehitykseen 11 artiklan 3 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.
   11 artikla
   Komiteamenettely
   1.   Komissiota avustaa sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteeseen myönnettyjen kansallisten pätevyyskirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/672/ETY (9) 7 artiklan mukaisesti perustettu komitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   4.   Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.
   5.   Komissio kuulee säännöllisesti alan edustajia.
   12 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   1.   Jäsenvaltioiden, joilla on 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvia sisävesiväyliä, on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2007. Niiden on toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen 4 artiklassa asetettuja vaatimuksia viimeistään 30 kuukauden kuluttua siitä, kun 5 artiklassa tarkoitetut tekniset ohjeet ja eritelmät tulevat voimaan. Tekniset ohjeet ja eritelmät tulevat voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

   3.   Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä pidentää 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti 2 kohdassa säädettyä määräaikaa, kun on kyse 4 artiklassa asetetun yhden tai useamman vaatimuksen täytäntöönpanosta 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvilla sisävesiväylillä, joilla on alhainen liikennetiheys, tai sisävesiväylillä, joilla täytäntöönpanon kustannukset olisivat suhteettomat sen avulla saatuun hyötyyn nähden. Määräaikaa voidaan pidentää komission yksinkertaisella päätöksellä, ja pidennys voidaan uusia. Jäsenvaltioiden pyyntöön liitettävistä perusteluista on käytävä ilmi kyseisen vesiväylän liikennetiheys ja taloudelliset olosuhteet. Pidennystä pyytänyt jäsenvaltio voi komission päätökseen saakka jatkaa toimintaansa ikään kuin pidennys olisi myönnetty.
   4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   5.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa avustettava toisiaan tämän direktiivin täytäntöönpanossa.
   6.   Komissio valvoo jokitiedotuspalvelujen käyttöönottoa yhteisössä ja laatii kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2008.
   13 artikla
   Voimaantulo
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   14 artikla
   Osoitus
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille, joilla on 2 artiklan soveltamisalaan kuuluvia sisävesiväyliä.

      Tehty Strasbourgissa

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BORRELL FONTELLES

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. CLARKE

      (1)  EUVL C 157, 28.6.2005, s. 56.

      (2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 23. helmikuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 27. kesäkuuta 2005.

      (3)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (4)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

      (5)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (6)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

      (7)  EYVL L 185, 6.7.2001, s. 1.

      (8)  EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90.

      (9)  EYVL L 373, 31.12.1991, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

      LIITE I
      TIETOJA KOSKEVAT VÄHIMMÄISVAATIMUKSET
      Tämän direktiivin 4 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti on toimitettava erityisesti seuraavat tiedot:

                  —

                  väylän linjaus kilometrimerkintöineen,

                  —

                  aluksia tai alusryhmiä koskevat rajoitukset, jotka liittyvät pituuteen, leveyteen, syväykseen ja aluksen suurimpaan korkeuteen merenpinnasta,

                  —

                  rajoittavien rakenteiden, erityisesti kanavasulkujen ja siltojen käyttöajat,

                  —

                  satamien ja uudelleenlastauskeskusten sijainti,

                  —

                  tiedot liikennöinnin kannalta olennaisista vedenkorkeusmittareista.

      LIITE II
      JOKITIEDOTUSPALVELUJA KOSKEVIEN OHJEIDEN JA TEKNISTEN ERITELMIEN PERIAATTEET
      1.   Jokitiedotuspalveluja koskevat ohjeet
      Tämän direktiivin 5 artiklassa tarkoitetuissa jokitiedotuspalveluja koskevissa ohjeissa on noudatettava seuraavia periaatteita:

                  a)

                  ohjeissa on esitettävä palvelujen ja niihin liittyvien järjestelmien suunnittelua, toteutusta ja käyttöä koskevat tekniset vaatimukset;

                  b)

                  ohjeissa on esitettävä jokitiedotuspalvelujen arkkitehtuuri ja organisaatio; ja

                  c)

                  ohjeissa on esitettävä suosituksia, jotka koskevat alusten osallistumista jokitiedotuspalveluihin, yksittäisiä palveluja ja jokitiedotuspalvelujen vaiheittaista kehittämistä.

            2.   Sisävesien elektroninen merikarttajärjestelmä (ECDIS)
      Tämän direktiivin 5 artiklan mukaisesti laadittavissa teknisissä eritelmissä, jotka koskevat sisävesiliikenteen elektronista merikarttajärjestelmää (sisävesien ECDIS), on noudatettava seuraavia periaatteita:

                  a)

                  yhteensopivuus meriliikenteen ECDIS-järjestelmän kanssa, jotta voidaan helpottaa sisävesialusten liikennöintiä jokisuistojen sekaliikenteessä sekä meri-joki-liikenteessä;

                  b)

                  sisävesien ECDIS-järjestelmän laitteita koskevien vähimmäisvaatimusten asettaminen ja elektronisten merikarttojen vähimmäissisällön määrittely siten, että varmistetaan liikennöinnin turvallisuus ja erityisesti

                              —

                              sisävesien ECDIS-järjestelmän laitteiden suuri luotettavuus ja saatavuus,

                              —

                              sisävesien ECDIS-laitteiden lujuus, jotta ne kestävät aluksilla vallitsevat tyypilliset ympäristöolosuhteet laitteiden laadun ja luotettavuuden heikkenemättä,

                              —

                              kaikkien liikennöinnin turvallisuuden kannalta tarpeellisten maantieteellisten kohteiden (esimerkiksi väylän rajojen, rantarakenteiden ja merimerkkien) merkitseminen elektronisiin merikarttoihin,

                              —

                              elektronisen merikartan seuranta yhdessä tutkakuvan kanssa silloin, kun sitä käytetään aluksen ohjaamiseen;

                  c)

                  väylän syvyystietojen näyttäminen elektronisessa merikartassa ja ennustetun tai tosiasiallisen vedenkorkeuden näyttö;

                  d)

                  lisätietojen (esimerkiksi muiden tahojen kuin toimivaltaisten viranomaisten antamien tietojen) lisääminen elektroniseen merikarttaan ja niiden näyttäminen sisävesien ECDIS-järjestelmässä siten, ettei se vaikuta turvalliseen liikennöintiin tarvittaviin tietoihin;

                  e)

                  jokitiedotuspalvelujen käyttäjien mahdollisuus saada elektronisia merikarttoja;

                  f)

                  kaikkien sovellusvalmistajien mahdollisuus saada merikarttoja varten tarvittavia tietoja, tarpeen vaatiessa kohtuullista kustannuksiin perustuvaa maksua vastaan.

            3.   Elektroniset alusten ilmoittautumisjärjestelmät
      Tämän direktiivin 5 artiklassa tarkoitetuissa teknisissä eritelmissä, jotka koskevat elektronisia alusten ilmoittautumisjärjestelmiä, on noudatettava seuraavia periaatteita:

                  a)

                  elektronisen tiedonvaihdon helpottaminen jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä niiden välillä, jotka osallistuvat sekä sisävesi- että meriliikenteeseen ja multimodaaliliikenteeseen silloin, kun siihen liittyy sisävesiliikennettä;

                  b)

                  vakiomuotoiset liikenneilmoitusviestit alukselta viranomaisille ja viranomaisilta alukselle suuntautuvassa sekä viranomaisten välisessä viestinnässä, jotta saavutettaisiin yhteensopivuus meriliikenteen kanssa;

                  c)

                  kansainvälisesti hyväksytyt koodiluettelot ja -luokitukset, joita voidaan täydentää sisämaaliikenteen tarpeiden mukaan;

                  d)

                  aluksen yksilöllisen eurooppalaisen tunnistenumeron käyttö.

            4.   Laivureille tarkoitetut ilmoitukset
      Tämän direktiivin 5 artiklassa tarkoitetuissa teknisissä eritelmissä, jotka koskevat laivureille tarkoitettuja ilmoituksia, erityisesti väylätietoja, liikennetiedotusta ja liikenteen hallintaa sekä matkasuunnittelua, on noudatettava seuraavia periaatteita:

                  a)

                  standardoitu tietorakenne, jossa käytetään ennalta määriteltyjä tekstimoduuleita ja joka on koodattu pitkälle, jotta mahdollistetaan tärkeimmän sisällön automaattinen kääntäminen muille kielille ja helpotetaan laivureille tarkoitettujen ilmoitusten integrointia matkasuunnittelujärjestelmiin;

                  b)

                  standardoidun tietorakenteen yhteensopivuus sisävesien ECDIS-järjestelmän tietorakenteen kanssa, jotta helpotetaan laivureille tarkoitettujen ilmoitusten integrointia sisävesien ECDIS-järjestelmään.

            5.   Alusten paikannus- ja seurantajärjestelmät
      Tämän direktiivin 5 artiklassa tarkoitetuissa teknisissä eritelmissä, jotka koskevat alusten paikannus- ja seurantajärjestelmiä, on noudatettava seuraavia periaatteita:

                  a)

                  järjestelmiä koskevien vaatimusten ja vakiosanomien sekä menettelyjen määrittely, jotta sanomat voidaan toimittaa automatisoidusti;

                  b)

                  taktisen liikennetiedotuksen vaatimuksiin sopivien järjestelmien ja strategisen liikennetiedotuksen vaatimuksiin sopivien järjestelmien eriyttäminen sekä paikannustarkkuuden että päivitysasteen osalta;

                  c)

                  kuvaus alusten paikannuksen ja seurannan teknisistä järjestelmistä, kuten sisävesien AIS-järjestelmästä (automaattisesta tunnistusjärjestelmästä);

                  d)

                  tietomuotojen yhteensopivuus meriliikenteen AIS-järjestelmän kanssa.


Avis juridique important

|

31997L0010

Komission direktiivi 97/10/EY, annettu 26 päivänä helmikuuta 1997, tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille luovuttamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamisesta tekniseen kehitykseen kolmannen kerran (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 068 , 08/03/1997 s. 0024 - 0026

KOMISSION DIREKTIIVI 97/10/EY,annettu 26 päivänä helmikuuta 1997,tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille luovuttamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamisesta tekniseen kehitykseen kolmannen kerran (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi mukautettuna tekniseen kehitykseen direktiivillä 96/55/EY (2), ja erityisesti sen 2 a artiklan, jonka sisällyttämisestä siihen säädettiin neuvoston direktiivillä 89/678/ETY (3),sekä katsoo, ettäneuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat ovat tehneet "Eurooppa syöpää vastaan" -ohjelmaan liittyvän päätöksen 90/238/Euratom, EHTY, ETY (4) toimintaohjelmasta vuosille 1990-1994,direktiiviä 76/769/ETY neljännentoista kerran muuttavassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/60/EY (5) kiellettiin muutamin poikkeuksin ryhmään 1 ja ryhmään 2 kuuluviksi syöpää aiheuttaviksi aineiksi, perimän muutoksia aiheuttaviksi aineiksi ja lisääntymiselle vaarallisiksi aineiksi (CMR-aineiksi) luokiteltujen aineiden markkinoille saattaminen suuren yleisön käyttöön sisällyttämällä nämä aineet direktiivin 76/769/ETY liitteeseen I,direktiivin 76/769/ETY liitteessä I oli jo CMR-aineita, joihin ei sovelleta direktiiviä 94/60/EY,näiden CMR-aineiden ja niitä sisältävien valmisteiden markkinoille saattaminen suuren yleisön käyttöön olisi myös kiellettävä tietyin poikkeuksin,tässä direktiivissä säädetyissä rajoituksissa otetaan huomioon tietämyksen ja tekniikan kehittämät turvallisemmat vaihtoehdot,tämä direktiivi ei vaikuta yhteisön lainsäädäntöön, jolla vahvistetaan työntekijöiden suojelemisen vähimmäisvaatimukset, jotka sisältyvät neuvoston direktiiviin 89/391/ETY (6) ja siihen perustuviin erityisdirektiiveihin, erityisesti neuvoston direktiiviin 90/394/ETY (7),tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat vaarallisten aineiden ja valmisteiden kaupan teknisten esteiden poistamisesta annettujen direktiivien tekniseen edistykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaisia,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Mukautetaan direktiivin 76/769/ETY liite I tekniseen kehitykseen tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 31 päivään joulukuuta 1997 mennessä, ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 30 päivästä kesäkuuta 1998 alkaen.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 26 päivänä helmikuuta 1997.Komission puolestaMartin BANGEMANNKomission jäsen(1) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 201(2) EYVL N:o L 231, 12.9.1996, s. 20(3) EYVL N:o L 398, 30.12.1989, s. 24(4) EYVL N:o L 137, 30.5.1990, s. 31(5) EYVL N:o L 365, 31.12.1994, s. 1(6) EYVL N:o L 183, 29.6.1989, s. 1(7) EYVL N:o L 196, 26.7.1990, s. 1LIITE Korvataan liitteen I 29, 30 ja 31 kohta seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

32000L0064

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/64/EY, annettu 7 päivänä marraskuuta 2000, neuvoston direktiivien 85/611/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY ja 93/22/ETY muuttamisesta kolmansien maiden kanssa harjoitettavan tietojen vaihdon osalta

Virallinen lehti nro L 290 , 17/11/2000 s. 0027 - 0028

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/64/EY,annettu 7 päivänä marraskuuta 2000,neuvoston direktiivien 85/611/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY ja 93/22/ETY muuttamisesta kolmansien maiden kanssa harjoitettavan tietojen vaihdon osaltaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan ensimmäisen ja kolmannen virkkeen,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),toimivat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti(3),sekä katsovat seuraavaa:(1) Neuvoston direktiiveissä 85/611/ETY(4), 92/49/ETY(5), 92/96/ETY(6) ja 93/22/ETY(7) sallitaan tietojen vaihto toimivaltaisten viranomaisten ja tiettyjen muiden viranomaisten tai elinten kesken samassa jäsenvaltiossa tai jäsenvaltioiden välillä. Mainituissa direktiiveissä sallitaan myös, että jäsenvaltiot voivat tehdä tietojen vaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.(2) Jotta säilytetään johdonmukaisuus direktiivin 98/33/ETY(8) kanssa, tätä lupaa tehdä sopimuksia tietojen vaihdosta kolmansien maiden kanssa olisi laajennettava niin, että se kattaisi tietojen vaihdon kyseisten maiden tiettyjen muiden viranomaisten tai elinten kanssa edellyttäen, että luovutettujen tietojen salassapito taataan asianmukaisella tavalla.(3) Tämän johdosta olisi direktiivit 85/611/ETY, 92/49/ETY, 92/96/ETY ja 93/22/ETY muutettava,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaKorvataan direktiivin 85/611/ETY 50 artiklan 4 kohta seuraavasti:"4. Jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyösopimuksia, jotka koskevat tietojen vaihtoa kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten tai kolmansien maiden 6 ja 7 kohdassa määriteltyjen viranomaisten ja elinten kanssa vain, jos luovutettujen tietojen salassapito taataan vähintään tässä artiklassa esitetyllä tavalla. Tietojen vaihdon on tapahduttava mainittujen viranomaisten tai elinten valvontatehtävän suorittamiseksi.Jos tiedot ovat peräisin toisesta jäsenvaltiosta, niitä ei saa ilmaista ilman niiden toimivaltaisten viranomaisten nimenomaista suostumusta, jotka ovat ne luovuttaneet, eikä niitä saa luovuttaa muihin tarkoituksiin kuin mihin mainitut viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa."2 artiklaKorvataan direktiivin 92/49/ETY 16 artiklan 3 kohta, direktiivin 92/96/ETY 15 artiklan 3 kohta ja direktiivin 93/22/ETY 25 artiklan 3 kohta seuraavasti:"3. Jäsenvaltiot voivat tehdä yhteistyösopimuksia, jotka koskevat tietojen vaihtoa kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten tai kolmansien maiden 5 kohdassa ja 5 a kohdassa määriteltyjen viranomaisten ja elinten kanssa vain, jos luovutettujen tietojen salassapito taataan vähintään tässä artiklassa esitetyllä tavalla. Tietojen vaihdon on tapahduttava mainittujen viranomaisten tai elinten valvontatehtävän suorittamiseksi.Jos tiedot ovat peräisin toisesta jäsenvaltiosta, niitä ei saa ilmaista ilman niiden toimivaltaisten viranomaisten nimenomaista suostumusta, jotka ovat ne luovuttaneet, eikä niitä saa luovuttaa muihin tarkoituksiin kuin mihin mainitut viranomaiset ovat antaneet suostumuksensa."3 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 17 päivänä marraskuuta 2002. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2000.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesN. FontaineNeuvoston puolestaPuheenjohtajaL. Fabius(1) EYVL C 116 E, 26.4.2000, s. 61.(2) EYVL C 168, 16.6.2000, s. 1.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 14. kesäkuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 29. kesäkuuta 2000.(4) EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 95/26/EY (EYVL L 168, 18.7.1995, s. 7).(5) EYVL L 228, 11.8.1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/26/EY.(6) EYVL L 360, 9.12.1992, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/26/EY.(7) EYVL L 141, 11.6.1993, s. 27, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/9/EY (EYVL L 84, 26.3.1997, s. 22).(8) EYVL L 204, 21.7.1998, s. 29.


Avis juridique important

|

32001L0026

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/26/EY, annettu 7 päivänä toukokuuta 2001, yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa annetun neuvoston direktiivin 95/50/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 168 , 23/06/2001 s. 0023 - 0024

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/26/EY,annettu 7 päivänä toukokuuta 2001,yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa annetun neuvoston direktiivin 95/50/EY muuttamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),ovat kuulleet alueiden komiteaa,toimivat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen(3),sekä katsovat seuraavaa:(1) Vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä marraskuuta 1994 annetussa neuvoston direktiivissä 94/55/EY(4) vahvistettiin yhdenmukaiset säännöt vaarallisten aineiden kuljetuksista yhteisössä.(2) Yhtenäisestä menettelystä vaarallisten aineiden tiekuljetusten tarkastuksissa 6 päivänä lokakuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/50/EY(5) liitteet liittyvät direktiivin 94/55/EY liitteisiin. Direktiivin 94/55/EY liitteiden mukauttaminen tieteen ja tekniikan kehitykseen voi vaikuttaa direktiivin 95/50/EY liitteisiin.(3) Direktiivin 94/55/EY liitteet on määrä mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen komiteamenettelyä noudattaen.(4) Direktiivin 95/50/EY liitteet on oltava mahdollista mukauttaa nopeasti tieteen ja tekniikan kehitykseen. Tästä syystä myös kyseistä direktiiviä varten olisi perustettava komitea.(5) Direktiivin 95/50/EY täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(6) mukaisesti.(6) Direktiivin 95/50/EY liite I olisi muutettava vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 94/55/EY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen toisen kerran 21 päivänä toukokuuta 1999 annetun komission direktiivin 1999/47/EY(7) huomioon ottamiseksi.(7) Tämän vuoksi direktiiviä 95/50/EY olisi muutettava vastaavasti,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivi 95/50/EY seuraavasti:1) Lisätään artiklat seuraavasti: " 9 a artiklaTarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen tämän direktiivin soveltamisaloilla ja erityisesti direktiiviin 94/55/EY tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi on tehtävä 9 b artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.9 b artikla1. Komissiota avustaa direktiivin 94/55/EY 9 artiklalla perustettu vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea'2. Jos tähän kohtaan viitataan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY(8) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artikla.Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä."2) Muutetaan liite I seuraavasti:a) Korvataan 13 kohdassa ilmaisu "Vaarallisen aineen bruttomassa kuljetusyksikköä kohden" ilmaisulla "Vaarallisten aineiden kokonaismäärä kuljetusyksikköä kohden";b) Korvataan 15 kohdassa ilmaisu "astiayhdistelmänä" ilmaisulla "monisäiliöajoneuvossa";c) Korvataan 32 kohdassa ilmaisu "Työkalut satunnaisia korjauksia varten" ilmaisulla "Yksi taskulamppu jokaista ajoneuvon miehistön jäsentä varten";d) Korvataan 34 kohdassa ilmaisu "Kaksi oranssinväristä valoa antavaa merkkilamppua" ilmaisulla "Kaksi itsestään seisovaa varoitusmerkkiä";e) Korvataan 36 kohdassa ilmaisu "Kuljettajan henkilökohtaiset suojavarusteet" ilmaisulla "Sopiva varoitusliivi tai varoitusvaatetus jokaista ajoneuvon miehistön jäsentä varten".2 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 23 päivänä joulukuuta 2001. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle kirjallisina.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 7 päivänä toukokuuta 2001.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesN. FontaineNeuvoston puolestaPuheenjohtajaB. Ringholm(1) EYVL C 177 E, 27.6.2000, s. 96.(2) EYVL C 268, 19.9.2000, s. 4.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 12. huhtikuuta 2000 (EYVL C 40, 7.2.2001, s. 119), ja neuvoston päätös, tehty 4. huhtikuuta 2001.(4) EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2001/7/EY (EYVL L 30, 1.2.2001, s. 43).(5) EYVL L 249, 17.10.1995, s. 35.(6) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(7) EYVL L 169, 5.7.1999, s. 1.(8) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.


Avis juridique important

|

31984L0004

Komission direktiivi 84/4/ETY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1983, yhteisön määritysmenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten annettujen direktiivien 71/393/ETY, 72/199/ETY ja 78/633/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 015 , 18/01/1984 s. 0028 - 0038 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 17 s. 0033  Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 29 s. 0233  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 17 s. 0033  Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 29 s. 0233

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 20 päivänä joulukuuta 1983,yhteisön määritysmenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten annettujen direktiivien 71/393/ETY, 72/199/ETY ja 78/633/ETY muuttamisesta (84/4/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon yhteisön näytteenotto- ja määritysmenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten 20 päivänä heinäkuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/373/ETY(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Kreikan liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 2 artiklan,sekä katsoo, ettäkomission direktiiveillä 71/393/ETY(), 72/199/ETY() ja 78/633/ETY() säädetään raakarasvojen ja -öljyjen, virginiamysiinin ja sinkkibasitrasiinin määritysmenetelmistä; näiden menetelmien korvaaminen tieteellisen ja teknisen tietämyksen edistymistä vastaavilla menetelmillä näyttää tarpeelliselta, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän rehukomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaKorvataan direktiivin 71/393/ETY liitteessä oleva 4 osa "Raakarasvan ja -öljyn määritys" tämän direktiivin liitteellä I.2 artikla Korvataan direktiivin 72/199/ETY liitteessä II oleva 5 osa "Virginiamysiinin määritys diffuusiolla agaralustassa" tämän direktiivin liitteellä II.3 artikla Korvataan direktiivin 78/633/ETY liitteessä oleva 1 osa "Sinkkibasitrasiinin määritys diffuusiolla agaralustassa" tämän direktiivin liitteellä III.4 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 1984. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 1983.Komission puolestaPoul DALSAGERKomission jäsen() EYVL N:o L 170, 3.8.1970, s. 2() EYVL N:o L 279, 20.12.1971, s. 7() EYVL N:o L 123, 29.5.1972, s. 6() EYVL N:o L 206, 29.7.1978, s. 43LIITE I "4. RAAKARASVAN JA -ÖLJYN MÄÄRITYS1. Tarkoitus ja soveltamisalaMenetelmällä on mahdollista määrittää rehuissa oleva raakarasvan ja -öljyn määrä. Siihen eivät kuulu öljykasvien siemenistä ja öljypitoisista hedelmistä annetut määritykset, jotka on esitetty 22 päivänä syyskuuta 1966 annetussa neuvoston asetuksessa N:o 136/66/ETY.Rehun laadusta riippuen on käytettävä jompaakumpaa alla kuvatuista menetelmistä.1.1 A-menetelmäMenetelmä soveltuu kasviperäisiin rehuihin, lukuun ottamatta sellaisia rehuja, joiden tiedetään sisältävän öljyjä ja rasvoja, joita ei ilman edeltävää hydrolyysiä voida kokonaan uuttaa petrolieetterillä. Niihin kuuluvat gluteenit, hiivat, soija- ja perunaproteiinit. Menetelmä soveltuu myös rehuseoksiin, paitsi niihin, jotka sisältävät maitojauhetta tai joiden öljyjä ja rasvoja ei voida täysin uuttaa petrolieetterillä ilman edeltävää hydrolyysiä.1.2 B-menetelmäMenetelmä soveltuu eläinperäisiin rehuihin sekä A-menetelmän poikkeuksena mainittuihin rehuihin.2. Periaate2.1 A-menetelmäNäyte uutetaan petrolieetterillä. Liuos tislataan pois, ja jäännös kuivataan ja punnitaan.2.2 B-menetelmäNäyte käsitellään keittämällä sitä suolahapon kanssa. Seos jäähdytetään ja suodatetaan. Jäännös pestään ja kuivataan, ja määritystä jatketaan A-menetelmän mukaan.3. Reagenssit3.1 Petrolieetteri, kiehumisväli: 40-60 °C. Bromiluvun on oltava alle 1 ja haihdutusjäännöksen alle 2 mg/100 ml.3.2 Vedetön natriumsulfaatti.3.3 3 N suolahappo.3.4 Suodatuksen apuaine, esim. Kieselgur, Hyflo-supercel.4. Välineistö4.1 Uuttolaitteisto. Jos käytetään Soxhlet-laitteistoa, refluksointinopeuden on oltava sellainen, että Soxhletväliosan täyttyminen liuottimella ja tyhjeneminen siitä tapahtuvat noin 10 kertaa tunnissa. Jos laitteistoon kuuluu suoramallinen väliosa, refluksointinopeuden on oltava noin 10 ml minuutissa.4.2 Uuttohylsyjä, joissa ei ole petrolieetteriin liukenevaa materiaalia ja joiden huokoisuus täyttää 4.1 kohdassa esitetyt vaatimukset.4.3 Kuivauskaappi, joko vakuumikaappi, joka on asetettu 75 °C ± 3 °C:een, tai kaappi ilmankiertomahdollisuuksineen, joka on asetettu 100 ± 3 °C:een.5. Menettely5.1 A-menetelmä (katso 8.1 kohta)Punnitaan 5 g näytettä 1 mg:n tarkkuudella uuttohylsyyn (4.2) ja peitetään rasvattomalla vanulla tai puuvillalla.Hylsy asetetaan uuttolaitteeseen (4.1) ja sitä uutetaan kuusi tuntia petrolieetterillä (3.1). Uute otetaan talteen kuivaan, punnittuun pulloon, joka sisältää hohkakivijyväsiä(1).Liuotin tislataan pois. Haihdutusjäännös kuivataan pitämällä pulloa puolitoista tuntia kuivauskaapissa (4.3). Sen annetaan jäähtyä eksikaattorissa ja se punnitaan. Kuivausta jatketaan edelleen 30 minuutin ajan sen varmistamiseksi, että öljyn ja rasvan paino pysyy vakiona (kahden peräkkäisen punnituksen välisen painoeron on oltava alle 1 mg). Kun rasvoille tai öljyille tehdään vielä tämän jälkeen laatutestejä, hohkakivijyväset korvataan lasihelmillä.5.2 B-menetelmäPunnitaan 2,5 g näytettä 1 mg:n tarkkuudella (katso 8.2 kohta) 400 ml:n dekantterilasiin tai 300 ml:n erlenmeyerpulloon ja lisätään 100 ml 3 N (33) suolahappoa ja hohkakivijyväsiä. Dekantterilasi peitetään kellolasilla tai erlenmeyerpullo yhdistetään pystyjäähdyttäjään. Seoksen lämpötila nostetaan varovasti kiehumispisteeseen käyttäen pientä liekkiä tai lämpölevyä ja seoksen annetaan kiehua hiljalleen tunnin ajan. Näytteen tarttumista astian seinämiin tulee välttää.Astian sisällön annetaan jäähtyä ja lisätään suodatuksen apuainetta (3.4) sen verran, ettei rasvaa ja öljyä häviä suodatuksessa. Suodatukseen käytetään kostutettua, rasvatonta kaksinkertaista suodatinpaperia. Jäännös pestään kylmällä vedellä kunnes saadaan neutraali suodos. Tarkastetaan, ettei suodos sisällä öljyä tai rasvaa. Jos niitä esiintyy, on näyte uutettava ennen hydrolyysiä petrolieetterillä A-menetelmän mukaisesti.Jäännöksen sisältävä kaksinkertainen suodatinpaperi asetetaan kellonlasille ja sen annetaan kuivua puolitoista tuntia lämpökaapissa 100 oC ± 3 oC:ssa.Kuivan jäännöksen sisältävä kaksinkertainen suodatinpaperi pannaan uuttohylsyyn (4.2) ja peitetään rasvattomalla vanulla tai puuvillalla. Hylsy pannaan uuttolaitteeseen (4.1) ja suoritusta jatketaan 5.1 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa esitetyllä tavalla.6. Tuloksen laskeminenJäännöksen paino ilmoitetaan prosenttina näytteen painosta.7. ToistettavuusSamasta näytteestä tehdyn kahden rinnakkaismäärityksen tulosten välinen ero ei saa ylittää:0,2 %, absoluuttisena arvona ilmoitettuna, korkeintaan 5 % olevien raakarasva- ja -öljypitoisuuksien osalta,4,0 %, suurimpaan arvoon verrattuna, välillä 5-10 % olevien pitoisuuksien osalta,0,4 %, absoluuttisena arvona ilmoitettuna, yli 10 % olevien pitoisuuksien osalta.8. Huomautuksia8.1 Runsaasti rasvaa sisältävät näytteet, vaikeasti hienonnettava näytteet tai näytteet, joista on vaikea saada homogeenista näytettä olisi käsiteltävä seuraavasti:Punnitaan 20 g näytettä 1 mg:n tarkkuudella ja siihen sekoitetaan vähintään 10 g vedetöntä natriumsulfaattia (3.2). Uutetaan petrolieetterillä (3.1) 5.1 kohdassa esitetyllä tavalla. Uutoksen tilavuus säädetään 500 ml:ksi petrolieetterillä (3.1) ja homogenoidaan. Siirretään 50 ml liuosta pieneen, kuivaan ja punnittuun pulloon, joka sisältää hohkakivijyväsiä(1). Liuotin erotetaan tislaamalla, jäännös kuivataan ja suoritusta jatketaan 5.1 kohdan viimeisessä alakohdassa kuvatulla tavalla.Liuotin erotetaan hylsyssä olevasta uuttojäännöksestä, jäännös jauhetaan 1 mm:n hienoiseksi, pannaan takaisin hylsyyn (lisäämättä natriumsulfaattia) ja suoritusta jatketaan 5.1 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa kuvatulla tavalla.Rasvan ja öljyn pitoisuus prosentteina näytteestä lasketaan seuraavalla kaavalla:(10 a + b)×5jossa:a = ensimmäisen uuton jälkeen saadun jäännöksen (osa liuosmäärästä) paino grammoina,b = toisen uuton jälkeen saadun jäännöksen paino grammoina8.2 Pieniä rasva- ja öljymääriä sisältävien näytteiden punnitusmäärä voidaan nostaa 5 g:aan.(1) Kun rasvoille tai öljyille tehdään vielä tämän jälkeen laatutestejä, hohkakivijyväset korvataan lasihelmillä."LIITE II"5. VIRGINIAMYSIININ MÄÄRITYS- diffuusiolla agar-alustassa -1. Tarkoitus ja soveltamisalaMenetelmällä on mahdollista määrittää virginiamysiini rehuista ja esiseoksista. Määrityksen alaraja on 2 mg/kg (2 miljoonasosaa)(1).2. PeriaateNäyte uutetaan Tween-80:n metanolipitoisella liuoksella. Uute dekantoidaan tai sentrifugoidaan ja laimennetaan. Sen antibioottinen aktiivisuus määritetään mittaamalla virginiamysiinin diffuusio agar-alustalla, johon on ympätty Micrococcus luteusta. Diffuusio mitataan inhibitiovyöhykkeinä, joita mikro-organismi muodostaa. Näiden vyöhykkeiden läpimitta on käytetyissä antibioottikonsentraatioissa suoraan verrannollinen antibioottikonsentraation logaritmiin.3. Mikro-organismi: Micrococcus luteus ATCC 9341 (NCTC 8340, NCIB 8553)3.1 Kantaviljelmän kasvatusMicrococcus luteus ympätään putkiin, jotka sisältävät kasvatusalustasta (4.1) valmistettuja agar-vinopintoja. Inkuboidaan 24 tuntia 30 °C:ssa, säilytetään jääkaapissa noin 4 °C:ssa, ja siirrostetaan uudelleen joka toinen viikko.3.2 Bakteerisuspension valmistus(a)Äskettäin valmistetusta agar-vinopinnasta (3.1) kasvusto huuhdellaan 2-3 ml:lla natriumkloridiliuosta (4.3). Suspensio siirrostetaan Roux-pulloon, joka sisältää 250 ml kasvatusliuosta (4.1) ja inkuboidaan 18-20 tuntia 30 °C:ssa. Kasvusto otetaan talteen 25 ml:aan natriumkloridiliuosta (4.3) ja homogenoidaan.Suspensio laimennetaan suhteessa 1/10 natriumkloridiliuokseen (4.3). Suspension valon transmission on oltava noin 75 % mitattuna 650 nm:ssa 1 cm:n kyvetissä natriumkloridiliuosta (4.3) vastaan. Suspensiota voidaan säilyttää yhden viikon ajan noin 4 °C:ssa.4. Kasvatusalustat ja reagenssit4.1 Kasvatus- ja määritysalusta(b)>TAULUKON PAIKKA>4.2 Fosfaattipuskuriliuos, pH 6>TAULUKON PAIKKA>4.3 0,8 % (w/v) natriumkloridiliuos: liuotetaan 8 g natriumkloridia veteen ja laimennetaan 1 000 ml:ksi ja steriloidaan.4.4 Metanoli.4.5 Fosfaattipuskuriliuos (4.2)/metanoli (4.4) -seos 80/20 (v/v).4.6 0,5 % (w/v) metanolipitoinen Tween 80 -liuos: liuotetaan 5 g Tween 80:aa metanoliin (4.4) ja laimennetaan metanolilla 1 000 ml:ksi.4.7 Standardiyhdiste: tunnetun aktiivisuuden omaava virginiamysiini.(1) 1 mg virginiamysiiniä vastaa 1 000 UK-yksikköä.(a) Voidaan käyttää muita menetelmiä edellyttäen, että niillä on osoitettu saatavan aikaan samanlaisia bakteerisuspensioita.(b) Voidaan käyttää mitä tahansa vastaavan koostumuksen omaavaa kaupallisesti saatavilla olevaa kasvatusalustaa, jolla saadaan vastaavat tulokset.5. StandardiliuoksetLiuotetaan tarkkaan punnittu määrä standardiyhdistettä (4.7) metanoliin (4.4) ja tämä laimennetaan metanolilla (4.4) kantaliuokseksi, joka sisältää 1 000 ìg virginiamysiiniä/ml. Liuos säilyy 4 °C:ssa tulpalla suljetussa pullossa korkeintaan viisi päivää.Kantaliuoksesta valmistetaan peräkkäin laimentaen seosta (4.5) käyttäen seuraavat liuokset:>TAULUKON PAIKKA>6. Uutteen ja määritysliuosten valmistus6.1 Uutto6.1.1 Virginiamysiiniä enintään 100 mg/kg sisältävät tuotteetPunnitaan 50 g näytettä. Lisätään 200 ml liuosta (4.6), ravistellaan 30 minuutin ajan, annetaan laskeutua tai sentrifugoidaan. Supernatantista otetaan 20 ml:n erä ja haihdutetaan noin 5 ml:ksi pyöröhaihduttimessa korkeintaan 40 °C:n lämpötilassa. Jäännös laimennetaan seoksella (4.5) siten, että odotetuksi virginiamysiinipitoisuudeksi saadaan 1 ìg/ml (= u8).6.1.2 Virginiamysiiniä yli 100 mg/kg sisältävät tuotteetPunnitaan näytemäärä, joka ei ylitä 10,0 g ja joka sisältää virginiamysiiniä 1-50 mg. Lisätään 100 ml liuosta (4.6), ravistellaan 30 minuutin ajan, annetaan laskeutua tai sentrifugoidaan. Supernatantti laimennetaan seoksella (4.5) siten, että virginiamysiinipitoisuudeksi saadaan 1 ìg/ml (= u8).6.2 MääritysliuoksetU8-liuoksesta valmistetaan liuokset u4 (oletettu pitoisuus: 0,5 ìg/ml), u2 (oletettu pitoisuus: 0,25 ìg/ml) ja u1 (oletettu pitoisuus: 0,125 ìg/ml) seoksella (4.5) peräkkäin laimentaen (1 + 1).7. Määrittämismenetelmä7.1 Siirrostus määritysalustaanBakteerisuspensio (3.2) siirrostetaan noin 50 °C:ssa määritysalustaan (4.1). Alustasta (4.1) valmistetuilla maljoilla tehdään esikokeet, joilla määritetään eri virginiamysiinikonsentraatioilla suurimmat ja kirkkaimmat inhibitiovyöhykkeet antava bakteerisuspensiomäärä.7.2 Maljojen valmistusDiffuusio agarissa suoritetaan maljoilla käyttäen neljää standardiliuoskonsentraatiota (S8, S4, S2 ja S1) ja neljää määritysliuoskonsentraatiota (U8, U4, U2 ja U1). On välttämätöntä, että kuhunkin maljaan lisätään nämä neljä uute- ja standardikonsentraatiota. Maljojen tulee olla riittävän suuret, jotta agar-alustaan voidaan tehdä ainakin 8 reikää, jotka ovat läpimitaltaan 10-13 mm ja joiden keskustat ovat vähintään 30 mm:n päässä toisistaan. Voidaan käyttää lasilevyjä, joiden päälle asetetaan alumiini- tai muovisylinteri, jonka läpimitta on 200 mm ja korkeus 20 mm.Maljoille kaadetaan sellainen määrä 7.1 kohdan mukaisesti siirrostettua alustaa (4.1), joka muodostaa noin 2,0 mm paksun kerroksen (kun malja on vetoisuudeltaan 60 ml ja läpimitaltaan 200 mm). Jäähdytetään vaakasuoralla alustalla, tehdään reiät ja niihin pipetoidaan tarkalleen mitatut tilavuudet määritys- ja standardiliuoksia (läpimitasta riippuen 0,10-0,15 ml/reikä). Kutakin pitoisuutta käytetään ainakin neljä kertaa siten, että kussakin määrityksessä suoritetaan arviointi 32 inhibitiovyöhykkeestä.7.3 InkubointiMaljoja inkuboidaan 16-18 tuntia 30 ± 2 °C:ssa.8. LaskeminenInhibitiovyöhykkeiden läpimitta mitataan 0,1 mm:n tarkkuudella. Kutakin pitoisuutta vastaavien mittausten keskiarvoista piirretään puolilogaritmipaperille kuvaaja, joka esittää konsentraatioiden logaritmia inhibitiovyöhykkeiden läpimittojen suhteen. Piirretään sekä standardiliuoksen että uutteen osalta parhainta sovitusta edustavat suorat esimerkiksi seuraavasti:Parhainta sovitusta edustava piste pienimmän standardipitoisuuden (SL) osalta määritetään käyttäen kaavaa:a) SL = >NUM>7s1 + 4s2 + s4 - 2s8>DEN>10Parhainta sovitusta edustava piste suurimman standardipitoisuuden (SH) osalta määritetään käyttäen kaavaa:b) SH = >NUM>7s8 + 4s4 + s2 - 2s1>DEN>10Parhaan sovituksen omaavat pisteet lasketaan samoin uutteen pienimmän pitoisuuden (UL) ja uutteen korkeimman pitoisuuden (UH) osalta korvaamalla edellä olevissa kaavoissa S1, S2, S4 ja S8 U1:lla, U2:lla, U4:lla ja U8:lla.Lasketut SL- ja SH-arvot merkitään samalle kuvaajapaperille ja ne yhdistetään parhaimman sovituksen omaavan suoran muodostamiseksi standardiliuoksen osalta. Samoin merkitään UL- ja UH-arvot ja ne yhdistetään parhaimman sovituksen omaavan suoran muodostamiseksi uutteen osalta.Jos häiritseviä tekijöitä ei esiinny, pitäisi suorien olla yhdensuuntaiset. Käytännössä suorien voidaan katsoa olevan yhdensuuntaisia, jos arvot (SH-SL) ja (UH-UL) eivät poikkea keskiarvostaan yli 10 %.Jos suorat eivät ole yhdensuuntaiset, joko u1 ja s1 tai u8 ja s8 voidaan hylätä ja SL, SH, UL ja UH laskea käyttäen vaihtoehtoisia kaavoja vaihtoehtoisten parhaimman sovituksen omaavien suorien muodostamiseksi:a') SL = >NUM>5s1 + 2s2 - s4>DEN>6 tai >NUM>5s2 + 2s4 - s8>DEN>6b') SH = >NUM>5s4 + 2s2 - s1>DEN>6 tai >NUM>5s8 + 2s4 - s2>DEN>6ja käyttäen samoja kaavoja UL:n ja UH:n tapauksissa. Yhdensuuntaisuuden on oltava samojen periaatteiden mukainen.Tulosten laskeminen kolmen pitoisuuden perusteella on mainittava määritysselosteessa.Kun suoria pidetään yhdensuuntaisina, suhteellisen aktiivisuuden logaritmi (log A) lasketaan jollakin seuraavista kaavoista sen mukaan, määritetäänkö yhdensuuntaisuus kolmella vai neljällä pitoisuudella:Neljän pitoisuuden osaltac) log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 +u8 -s1- s2 - s4 -s8) × 0,602>DEN>u4 + u8 + s4 + s8 - u1 - u2 - s1 - s2Kolmen pitoisuuden osaltad) log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 -s1 - s2 - s4) × 0,401>DEN>u4 + s4 - u1 - s1taid`) Log A = >NUM>(u2 + u4 + u8 - s2 - s4 - s8) × 0,401>DEN>u8 + s8 - u2 - s2Näytteestä saadun uutteen aktiivisuus = vastaavan standardin aktiivisuus × A.(U8 = S8 × A)Jos suhteellisen aktiivisuuden havaitaan olevan alueen 0,5-2,0 ulkopuolella, määritys suoritetaan uudelleen siten, että uutteen konsentraatiot säädetään sopiviksi tai, jos tämä ei ole mahdollista, standardiliuosten konsentraatiot säädetään sopiviksi. Kun suhteellista aktiivisuutta ei saada tuotua vaaditulle alueelle, on mikä tahansa saatu tulos katsottava likimääräiseksi ja tämä on mainittava määritysselosteessa.Kun suoria ei katsota yhdensuuntaisiksi, määritys toistetaan. Jos yhdensuuntaisuutta ei vieläkään saada aikaan, määritystä ei voi pitää hyväksyttävänä.Tulokset ilmoitetaan milligrammoina virginiamysiiniä rehukiloa kohden.9. ToistettavuusSamasta näytteestä saman henkilön suorittaman kahden määrityksen tulosten välinen ero ei saa ylittää:2 mg/kg, absoluuttisena arvona ilmoitettuna, korkeintaan 10 mg/kg olevien virginiamysiinipitoisuuksien osalta;20 %, suurimpaan arvoon verrattuna, välillä 10-25 mg/kg olevien pitoisuuksien osalta;5 mg/kg, absoluuttisena arvona ilmoitettuna, välillä 25-50 mg/kg olevien pitoisuuksien osalta;10 %, suurimpaan arvoon verrattuna, yli 50 mg/kg olevien pitoisuuksien osalta."LIITE III"1. SINKKIBASITRASIININ MÄÄRITYS- diffuusiolla agar-alustassa -1. Tarkoitus ja soveltamisalaMenetelmällä on mahdollista määrittää rehujen ja esiseosten sinkkibasitrasiinipitoisuus. Määrityksen alaraja on 5 mg/kg (5 miljoonasosaa)(1).2. PeriaateNäyte uutetaan metanoli/vesi/kloorivetyhappo-seoksella, jonka pH on 2. Natriumsulfidilisäyksen avulla voidaan saostaa liukoiset kuparisuolat, jotka saattaisivat häiritä määritystä. Uutteen pH säädetään arvoon 6,5, väkevöidään (tarvittaessa) ja laimennetaan. Sen antibioottinen aktiivisuus määritetään mittaamalla sinkkibasitrasiinin diffuusio agar-alustassa, johon on ympätty Micrococcus luteusta (flavusta). Diffuusio mitataan inhibitiovyöhykkeinä, jotka mikro-organismi muodostaa. Näiden vyöhykkeiden läpimitta on käytetyissä antibioottikonsentraatioissa suoraan verrannollinen antibioottikonsentraation logaritmiin.3. Mikro-organismi: "Micrococcus luteus (flavus)" ATCC 102403.1 Kantaviljelmän kasvatusMicrococcus luteus (flavus) ympätään putkiin, jotka sisältävät kasvatusalustasta (4.1) valmistettuja agarvinopintoja. Inkuboidaan 24 tuntia 30 °C:ssa, säilytetään jääkaapissa noin 4 °C:ssa ja siirrostetaan uudestaan joka toinen viikko.3.2 Bakteerisuspension valmistus(a)Äskettäin valmistetusta agar-vinopinnasta (3.1) kasvusto huuhdellaan 2-3 ml:lla natriumkloridiliuosta (4.3). Suspensio siirrostetaan 250 ml:aan kasvatusliuosta (4.1), joka on steriilissä Roux-pullossa ja inkuboidaan 18-20 tuntia 30 °C:ssa. Kasvusto otetaan talteen 25 ml:aan natriumkloridiliuosta (4.3) ja homogenoidaan.Suspensio laimennetaan suhteessa 1/10 natriumkloridiliuokseen (4.3). Suspension valon transmission on oltava noin 75 % mitattuna 650 nm:ssa 1 cm:n kyvetissä natriumkloridiliuosta (4.3) vastaan. Suspensiota voidaan säilyttää yhden viikon ajan noin 4 °C:ssa.4. Kasvatusalustat ja reagenssit4.1 Kasvatusalusta(b)>TAULUKON PAIKKA>4.2 Määritysalusta(b)>TAULUKON PAIKKA>4.3 0,8 % (w/v) natriumkloridiliuos: liuotetaan 8 g natriumkloridia veteen, laimennetaan 1 000 ml:ksi ja steriloidaan.4.4 Metanoli/vesi/kloorivetyhappo (4.6) -seos: 80/17,5/2,5 (v/v/v).(1) 1 mg rehulaatuluokkaa olevaa sinkkibasitrasiinia vastaa 42 kansainvälistä yksikköä (k.y.).(a) Voidaan käyttää muita menetelmiä edellyttäen, että niillä on osoitettu saatavan aikaan samanlaisia bakteerisuspensioita.(b) Voidaan käyttää mitä tahansa vastaavan koostumuksen omaavaa kaupallisesti saatavilla olevaa kasvatusalustaa, jolla saadaan vastaavat tulokset.4.5 Fosfaattipuskuriliuos, pH 6,5>TAULUKON PAIKKA>4.6 Kloorivetyhappo tiheys 1,18-1,19.4.7 0,1 M kloorivetyhappo.4.8 1 M natriumhydroksidiliuos.4.9 Noin 0,5 M natriumsulfidiliuos.4.10 0,04 % (w/v) bromikresolipunaliuos: liuotetaan 0,1 g bromikresolipunaa 18,5 ml:aan 0,01 M natriumhydroksidiliuosta. Tilavuus säädetään 250 ml:ksi vedellä ja homogenoidaan.4.11 Standardiyhdiste: tunnetun aktiivisuuden (k.y.-yksikköinä) omaava sinkkibasitrasiini.5. StandardiliuoksetPunnitaan sellainen määrä sinkkibasitrasiinistandardia (4.11), joka vastaa 1 050 k.y.:ä (annetun aktiivisuuden mukaan). Lisätään 5 ml 0,1 M kloorivetyhappoa (4.7) ja annetaan seistä 15 minuuttia. Lisätään 30 ml vettä, säädetään pH arvoon 4,5 fosfaattipuskurilla (4.5) (noin 4 ml), tilavuus säädetään 50 ml:ksi vedellä ja homogenoidaan (1 ml = 21 k.y.).Tästä liuoksesta valmistetaan peräkkäin laimentaen fosfaattipuskuriliuoksella, pH 6,5 (4.5), seuraavat liuokset:>TAULUKON PAIKKA>6. Uutteen valmistus6.1 Uutto6.1.1 Esiseokset ja kivennäisrehutPunnitaan 2,0-5,0 g näytettä, lisätään 29,0 ml seosta (4.4) ja 1,0 ml natriumsulfidiliuosta (4.9) ja ravistellaan lyhyen aikaa. Tarkistetaan, että pH-arvo on noin 2. Ravistellaan 10 minuuttia, lisätään 30 ml fosfaattipuskuriliuosta (4.5), ravistellaan 15 minuuttia ja sentrifugoidaan. Otetaan sopiva määrä supernatanttia ja säädetään sen pH arvoon 6,5 1 M natriumhydroksidiliuoksella (4.8) käyttäen pH-mittaria tai bromikresolipunaindikaattoria (4.10).Laimennetaan fosfaattipuskuriliuoksella (4.5), jotta oletetuksi sinkkibasitrasiinipitoisuudeksi saadaan 0,42 k.y./ml (= U8).6.1.2 ValkuaiskonsentraatitPunnitaan 10 g näytettä, lisätään 49,0 ml seosta (4.4) ja 1,0 ml natriumsulfidiliuosta (4.9) ja ravistellaan lyhyen aikaa. Tarkistetaan, että pH-arvo on noin 2. Ravistellaan 10 minuuttia, lisätään 50 ml fosfaattipuskuriliuosta (4.5), ravistellaan 15 minuuttia ja sentrifugoidaan. Otetaan sopiva määrä supernatanttia ja säädetään sen pH arvoon 6,5 1 M natriumhydroksidiliuoksella (4.8) käyttäen pH-mittaria tai bromikresolipunaindikaattoria (4.10).Haihdutetaan noin puoleen alkuperäisestä tilavuudestaan pyöröhaihduttimessa lämpötilassa, joka ei ylitä 35 °C. Laimennetaan fosfaattipuskuriliuoksella (4.5), jotta oletetuksi sinkkibasitrasiinipitoisuudeksi saadaan 0,42 k.y./ml (= U8).6.1.3 Muut rehutPunnitaan 10 g näytettä (20 g, jos oletettu sinkkibasitrasiinipitoisuus on 5 mg/kg). Lisätään 24,0 ml seosta (4.4) ja 1,0 ml natriumsulfidiliuosta (4.9), homogenoidaan 10 minuuttia. Lisätään 25 ml fosfaattipuskuriliuosta (4.5), ravistellaan 15 minuuttia ja sentrifugoidaan. Otetaan 20 ml supernatanttia ja säädetään sen pH arvoon 6,5 1 M natriumhydroksidiliuoksella käyttäen pH-mittaria tai bromikresolipunaindikaattoriliuosta (4.10). Haihdutetaan noin 4 ml:ksi pyöröhaihduttajassa lämpötilassa, joka ei ylitä 35 °C. Laimennetaan fosfaattipuskuriliuoksella (4.5) siten, että oletetuksi sinkkibasitrasiinipitoisuudeksi saadaan 0,42 k.y./ml (= U8).6.2 MääritysliuoksetValmistetaan U8 -liuoksesta liuokset U4 (oletettu pitoisuus: 0,21 k.y./ml), U2 (oletettu pitoisuus: 0,105 k.y./ml) ja U1 (oletettu pitoisuus: 0,0525 k.y./ml) fosfaattipuskuriliuoksella (4.5) peräkkäin laimentaen (1 + 1) fosfaattipuskuriin (4.5).7. Määritelty menettely7.1 Siirrostus määritysalustaanBakteerisuspensio (3.2) siirrostetaan noin 50 °C:ssa määritysalustaan (4.2). Alustasta (4.2) valmistetuilla maljoilla tehdään esikokeet, joilla määritetään eri sinkkibasitrasiinikonsentraatioissa suurimmat ja kirkkaimmat inhibitiovyöhykkeet antava bakteerisuspensiomäärä.7.2 Maljojen valmistusDiffuusio agarissa suoritetaan maljoilla käyttäen neljää standardiliuoskonsentraatiota (S8, S4, S2, S1) ja neljää määritysliuoskonsentraatiota (U8, U4, U2, U1). On välttämätöntä, että kuhunkin maljaan lisätään nämä neljä uute- ja standardikonsentraatiota. Maljojen tulee olla riittävän suuret, jotta agar-alustaan voidaan tehdä ainakin 8 reikää, jotka ovat läpimitaltaan 10-13 mm ja joiden keskustat ovat vähintään 30 mm:n päässä toisistaan. Voidaan käyttää lasilevyjä, joiden päälle asetetaan alumiini- tai muovisylinteri, jonka läpimitta on 200 mm ja korkeus 20 mm.Maljoille kaadetaan sellainen määrä 7.1 kohdan mukaisesti siirrostettua alustaa (4.2), joka muodostaa noin 2 mm paksun kerroksen (kun malja on vetoisuudeltaan 60 ml ja läpimitaltaan 200 mm). Jäähdytetään vaakasuoralla alustalla, alustaan tehdään reiät ja niihin pipetoidaan tarkalleen mitatut tilavuudet määritys- ja standardiliuoksia (läpimitasta riippuen 0,10-0,15 ml/reikä). Kutakin pitoisuutta käytetään ainakin neljä kertaa siten, että kussakin määrityksessä suoritetaan arviointi 32 inhibitiovyöhykkeestä.7.3 InkubointiMaljoja inkuboidaan 16-18 tuntia 30 ± 2 °C:ssa.8. LaskeminenInhibitiovyöhykkeiden läpimitta mitataan 0,1 mm:n tarkkuudella. Kutakin pitoisuutta vastaavien mittausten keskiarvoista piirretään puolilogaritmipaperille kuvaaja, joka esittää konsentraatioiden logaritmia inhibitiovyöhykkeiden läpimittojen suhteen. Piirretään sekä standardiliuoksen että uutteen osalta parhainta sovitusta edustavat suorat esimerkiksi seuraavasti:Parhainta sovitusta edustava piste pienimmän standardipitoisuuden (SL) osalta määritetään käyttäen kaavaa:a) SL = >NUM>7s1 + 4s2 + s4 - 2s8>DEN>10Parhainta sovitusta edustava piste suurimman standardipitoisuuden (SH) osalta määritetään käyttäen kaavaa:b) SH = >NUM>7s8 + 4s4 + s2 - 2s1>DEN>10Parhaimman sovituksen omaavat pisteet lasketaan samoin uutteen pienimmän pitoisuuden (UL) ja uutteen suurimman pitoisuuden (UH) osalta korvaamalla yllä olevissa kaavoissa S1, S2, S4 ja S8 U1:lla, U2:lla, U4:lla ja U8:lla.Lasketut SL- ja SH-arvot merkitään samalle kuvaajapaperille ja ne yhdistetään parhaimman sovituksen omaavan suoran muodostamiseksi standardiliuoksen osalta. Samoin merkitään UL- ja UH-arvot ja ne yhdistetään parhaimman sovituksen omaavan suoran muodostamiseksi uutteen osalta.Jos häiritseviä tekijöitä ei esiinny, suorien pitäisi olla yhdensuuntaiset. Käytännössä suoria voidaan pitää yhdensuuntaisina, jos arvot (SH-SL) ja (UH-UL) eivät poikkea keskiarvostaan yli 10 %.Jos suorat eivät ole yhdensuuntaiset, joko U1 ja S1 tai U8 ja S8 voidaan hylätä ja SL, SH, UL ja UH laskea käyttäen vaihtoehtoisia kaavoja vaihtoehtoisten parhaimman sovituksen omaavien suorien muodostamiseksi:a') SL = >NUM>5s1 + 2s2 - s4>DEN>6 tai >NUM>5s2 + 2s4 - s8>DEN>6b') SH = >NUM>5s4 + 2s2 - s1>DEN>6 tai >NUM>5s8 + 2s4 - s2>DEN>6ja käyttäen samoja kaavoja UL:n ja UH:n tapauksissa. Yhdensuuntaisuuden on oltava samojen periaatteiden mukainen. Tulosten laskeminen kolmen pitoisuuden perusteella on mainittava määritysselosteessa.Kun suoria pidetään yhdensuuntaisina, suhteellisen aktiivisuuden logaritmi (log A) lasketaan jollakin seuraavista kaavoista sen mukaan, määritetäänkö yhdensuuntaisuus kolmella vai neljällä pitoisuudella:Neljän pitoisuuden osaltac) log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 +u8 -s1- s2 - s4 -s8) × 0,602>DEN>u4 + u8 + s4 + s8 - u1 - u2 - s1 - s2Kolmen pitoisuuden osaltad) log A = >NUM>(u1 + u2 + u4 -s1 - s2 - s4) × 0,401>DEN>u4 + s4 - u1 - s1taid') log A = >NUM>(u2 + u4 + u8 - s2 - s4 - s8) × 0,401>DEN>u8 + s8 - u2 - s2Näytteestä saadun uutteen aktiivisuus = vastaavan standardin aktiivisuus × A(U8 = S8 × A)Jos suhteellisen aktiivisuuden havaitaan olevan alueen 0,5-2,0 ulkopuolella, määritys suoritetaan uudelleen siten, että uutteen konsentraatiot säädetään sopiviksi tai, jos tämä ei ole mahdollista, standardiliuosten konsentraatiot säädetään sopiviksi. Kun suhteellista aktiivisuutta ei saada tuotua vaaditulle alueelle, on mikä tahansa saatu tulos katsottava likimääräiseksi ja tämä on mainittava määritysselosteessa.Kun suoria ei pidetä yhdensuuntaisina, määritys toistetaan. Jos yhdensuuntaisuutta ei vieläkään saada aikaan, määritystä ei voi pitää hyväksyttävänä.Tulokset ilmoitetaan milligrammoina sinkkibasitrasiinia rehukiloa kohden.9. ToistettavuusSamasta näytteestä suoritetun kahden rinnakkaismäärityksen tulosten välinen ero ei saa ylittää:2 mg/kg, absoluuttisena arvona ilmoitettuna, korkeintaan 10 mg/kg olevien sinkkibasitrasiinipitoisuuksien osalta;20 %, suurimpaan arvoon verrattuna, välillä 10-25 mg/kg olevien pitoisuuksien osalta;5 mg/kg, absoluuttisena arvona ilmoitettuna, välillä 25-50 mg/kg olevien pitoisuuksien osalta;10 %, suurimpaan arvoon verrattuna, yli 50 mg/kg olevien pitoisuuksien osalta."


Avis juridique important

|

31996L0065

Komission direktiivi 96/65/EY, annettu 11 päivänä lokakuuta 1996, vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 88/379/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen neljännen kerran ja lapsiturvallisilla sulkimilla varustettavien vaarallisten valmisteiden pakkauksista annetun direktiivin 91/442/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 265 , 18/10/1996 s. 0015 - 0017

KOMISSION DIREKTIIVI 96/65/EY,annettu 11 päivänä lokakuuta 1996,vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 88/379/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen neljännen kerran ja lapsiturvallisilla sulkimilla varustettavien vaarallisten valmisteiden pakkauksista annetun direktiivin 91/442/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 7 päivänä kesäkuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 88/379/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 93/18/ETY (2), ja erityisesti sen 6 ja 15 artiklan,sekä katsoo, ettäneuvoston direktiivin 67/548/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 96/54/EY (4), liitteessä VI määrätään uusista perusteista ja uudesta R-lausekkeesta aspiraatiovaaran aiheuttaville aineille vaarallisuusluokassa "haitallinen", ja erityisesti lausekkeesta R 65,direktiivin 88/379/ETY liitteessä I annettuja määräyksiä on siksi täydennettävä,komission direktiivin 91/442/ETY (5) liitteessä määritellään direktiivin 88/379/ETY 6 artiklan mukaisesti tiettyjen lapsiturvallisilla sulkimilla varustettavien valmisteiden ominaisuudet; nämä ominaisuudet olisi tarkistettava vastaamaan direktiivin 67/548/ETY liitteen VI aspiraatiovaaran aiheuttavia aineita koskevia perusteita, jatämän direktiivin säännökset ovat vaarallisten aineiden ja valmisteiden kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Lisätään direktiivin 88/379/ETY liitteeseen I tämän direktiivin liitteessä I oleva uusi 1.3. kohta.2 artikla Muutetaan direktiivi 91/442/ETY seuraavasti:- Korvataan 2 artikla seuraavalla artiklalla:"2 artiklaDirektiivin 90/35/ETY 1 ja 2 artiklan sekä tämän direktiivin 1 artiklan säännöksiä sovelletaan myös valmisteisiin, joita tarjotaan tai myydään yleisölle aerosolipakkauksissa tai sinetöidyllä spraysuuttimella varustetuissa pakkauksissa liitteen a kohdassa määriteltyjä valmisteita lukuun ottamatta."- Korvataan liite tämän direktiivin liitteellä II.3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset ja määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä toukokuuta 1998. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Tämä direktiivi tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.3. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä ja määräyksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 11 päivänä lokakuuta 1996.Komission puolestaMartin BANGEMANNKomission jäsen(1) EYVL N:o L 187, 16.7.1988, s. 14(2) EYVL N:o L 104, 29.4.1993, s. 46(3) EYVL N:o 196, 16.8.1967, s. 1(4) EYVL N:o L 248, 30.9.1996, s. 1(5) EYVL N:o L 238, 27.8.1991, s. 25LIITE I Lisätään seuraava kappale direktiivin 88/379/ETY liitteeseen I:"1.3. Aspiraatiovaaraa aiheuttavat valmisteetAspiraatiovaaraa (R 65) aiheuttavat valmisteet luokitellaan ja merkitään direktiivin 67/548/ETY liitteessä VI olevassa 3.2.3. kohdassa esitettyjen perusteiden mukaisesti.Sovellettaessa direktiivin 88/379/ETY 3 artiklan 5 kohdan c alakohdan i ja ii alakohdan mukaista pitoisuusrajoihin perustuvaa menetelmää aineen luokitusta lausekkeella R 65 ei oteta huomioon."LIITE II "LIITEOminaisuudet, joihin 1 artiklassa viitataan:a) Direktiivin 67/548/ETY liitteessä VI olevan 3.2.3. kohdan mukaisesti luokitellut ja merkityt aspiraatiovaaraa (R 65) aiheuttavat valmisteet.b) Ainakin yhden jäljempänä mainitun aineen pitoisuus vastaa vähintään eriteltyä yksittäistä enimmäispitoisuutta.>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31982L0148

Neuvoston direktiivi 82/148/ETY, annettu 3 päivänä maaliskuuta 1982, arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 79/279/ETY ja arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamisen yhteydessä julkistettavan listalleottoesitteen laatimista, tarkastusta ja levittämistä koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 80/390/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 062 , 05/03/1982 s. 0022 - 0023 Suomenk. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0086  Espanjank. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0137  Ruotsink. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0086  Portugalink. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0137

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 3 päivänä maaliskuuta 1982,arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 79/279/ETY ja arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamisen yhteydessä julkistettavan listalleottoesitteen laatimista, tarkastusta ja levittämistä koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 80/390/ETY muuttamisesta (82/148/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan ja 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon edustajakokouksen lausunnon (1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),sekä katsoo, ettäjäsenvaltioiden on toteutettava direktiivi 79/279/ETY (3) kahden vuoden kuluessa sen tiedoksiantamisesta; tämä tiedoksiantaminen tapahtui 8 päivänä maaliskuuta 1979 ja määräaika päättyy sen vuoksi 8 päivänä maaliskuuta 1981; tätä määräaikaa on kuitenkin pidennetty vuodella niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka toteuttavat samanaikaisesti direktiivit 79/279/ETY ja 80/390/ETY (4), ja määräaika päättyy näiden edellytysten mukaisesti 8 päivänä maaliskuuta 1982,jäsenvaltioiden on toteutettava direktiivi 80/390/ETY kolmenkymmenen kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta; tämä tiedoksiantaminen tapahtui 19 päivänä maaliskuuta 1980 ja tämä määräaika päättyy sen vuoksi 19 päivänä syyskuuta 1982; tätä määräaikaa on kuitenkin pidennetty 8 päivään maaliskuuta 1982 niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saattavat samanaikaisesti direktiivit 79/279/ETY ja 80/390/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöä,jäsenvaltioiden on noudatettava viimeistään 30 päivästä kesäkuuta 1983 yhtiöiden, joiden osakkeet on otettu arvopaperipörssin viralliselle pörssilistalle, säännöllisestä tiedonantovelvollisuudesta 15 päivänä helmikuuta annettua neuvoston direktiiviä 81/121/ETY (5),nämä kolme direktiiviä ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa sekä sen vuoksi, että kunkin kolmen direktiivin tarkoituksena on yhteensovittaa tiettyjä sääntöjä, jotka koskevat arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamista tai niiden pörssilistalle ottamista koskevia hakemuksia, että erityisesti sen vuoksi, että näiden direktiivien tarkoituksena on laatia yhteisön tasolla kyseisiä arvopapereita koskeva yhteensovitettu tiedotuspolitiikka,jäsenvaltioille olisi sen vuoksi annettava mahdollisuus toteuttaa samanaikaisesti nämä kolme direktiiviä, jotta jäsenvaltiossa ei aloitettaisi kovin lyhyillä aikaväleillä useampia lainsäädäntömenettelyjä samalla alalla, mikä saattaa aiheuttaa ylivoimaisen rasituksen kansallisille parlamenteille tai pörssiviranomaisille, jatämän vuoksi on suotavaa muuttaa direktiivejä 79/279/ETY ja 80/390/ETY siten, että jäsenvaltioille annettaisiin mahdollisuus ryhtyä soveltamaan niitä samana päivänä kuin direktiiviä 82/121/ETY, eli viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1983,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Lisätään direktiivin 79/279/ETY 22 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:"Tätä määräaikaa pidennetään kuitenkin 30 päivään kesäkuuta 1983 asti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saattavat samanaikaisesti tämän direktiivin sekä direktiivit 80/390/ETY ja 82/121/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöä."2 artikla Lisätään direktiivin 80/390/ETY 27 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:"Tätä määräaikaa pidennetään kuitenkin 30 päivään kesäkuuta 1983 asti niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka saattavat samanaikaisesti tämän direktiivin sekä direktiivit 79/279/ETY ja 82/121/ETY osaksi kansallista lainsäädäntöä."3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaL. TINDEMANS(1) lausunto annettu 19 päivänä helmikuuta 1982(2) lausunto annettu 25 päivänä helmikuuta 1982(3) EYVL N:o L 66, 16.3.1979, s. 21(4) EYVL N:o L 100, 17.4.1980, s. 1(5) EYVL N:o L 48, 20.2.1982, s. 26


Avis juridique important

|

32001L0045

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/45/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 89/655/ETY (toinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 195 , 19/07/2001 s. 0046 - 0049

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/45/EY,annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001,työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 89/655/ETY (toinen direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) muuttamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan 2 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt kuultuaan työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavaa komiteaa(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),ovat kuulleet alueiden komiteaa,noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3),sekä katsovat seuraavaa:(1) Perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdassa määrätään, että neuvosto voi antaa direktiivein säännökset vähimmäisvaatimuksista parantaakseen erityisesti työympäristöä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun paremman tason takaamiseksi.(2) Saman artiklan mukaisesti kyseisissä direktiiveissä on vältettävä säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä.(3) Työntekijöiden työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon parantaminen on tavoite, joka ei saa olla riippuvainen ainoastaan taloudellisista näkökohdista.(4) Niiden vähimmäisvaatimusten noudattaminen, joilla on tarkoitus taata parempi terveyden ja turvallisuuden taso käytettäessä korkealla tehtäviä tilapäisiä töitä varten tarkoitettuja työvälineitä, on olennaisen tärkeää työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi.(5) Perustamissopimuksen 137 artiklan 2 kohdan nojalla annetut säännökset eivät estä jäsenvaltioita ylläpitämästä tai toteuttamasta työoloja koskevia tiukempia suojatoimia, jotka ovat perustamissopimuksen mukaisia.(6) Korkealla tehtävässä työssä työntekijöiden terveys- ja turvallisuusriskit ovat erityisen suuret, ja he joutuvat alttiiksi erityisesti putoamiselle korkealta ja muille vakaville työtapaturmille, joiden prosentuaalinen osuus onnettomuuksien ja erityisesti kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien määrästä on suuri.(7) Itsenäiset ammatinharjoittajat ja työnantajat voivat vaikuttaa työntekijöiden turvallisuuteen ja terveyteen, jos he itse harjoittavat ammattitoimintaa, jossa he käyttävät henkilökohtaisesti työvälineitä, jotka on tarkoitettu tilapäiseen korkealla tehtävään työhön.(8) Turvallisuutta ja terveyttä koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöönpanosta tilapäisillä ja liikkuvilla rakennustyömailla (kahdeksas direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu direktiivi) 24 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/57/ETY(4) edellytetään kyseisiltä henkilöryhmiltä muun muassa direktiivin 89/655/ETY(5) 4 artiklan ja I liitteen noudattamista.(9) Työnantajan, joka aikoo teettää korkealla tehtävää tilapäistä työtä, on valittava välineet, jotka antavat riittävän suojan korkealta putoamisen vaaraa vastaan.(10) Yleisesti vaikuttavat suojelutoimenpiteet putoamisten estämiseksi tarjoavat yleensä paremman suojan kuin henkilökohtaiset suojelutoimenpiteet. Kuhunkin työmaahan riskien ennalta ehkäisemiseksi ja poistamiseksi soveltuvien välineiden valinnan lisäksi olisi tarvittaessa annettava erityisopastusta ja -ohjeita sekä tehtävä lisäselvityksiä.(11) Tikkaat, telineet ja köydet ovat ne välineet, joita tavallisimmin käytetään tilapäisessä korkealla tehtävässä työssä, ja sen vuoksi tällaista työtä suorittavien työntekijöiden turvallisuus ja terveys riippuvat merkittävästi näiden välineiden oikeasta käytöstä. Tämän vuoksi on täsmennettävä, miten työntekijät voivat käyttää näitä välineitä mahdollisimman turvallisesti. Tästä syystä vaaditaan työntekijöiden asianmukaista erityisopastusta ja -ohjeita.(12) Tämä direktiivi on tarkoituksenmukaisin keino saavuttaa kyseiset tavoitteet, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.(13) Tällä direktiivillä edistetään käytännössä sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden toteutumista.(14) Jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus siirtymäkauteen pienten ja keskisuurten yritysten erityisongelmien huomioon ottamiseksi,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTämän direktiivin liitteessä oleva teksti lisätään direktiivin 89/655/ETY liitteeseen II.2 artikla1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 19 päivänä heinäkuuta 2004. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Jäsenvaltioilla on liitteessä olevaa 4 osastoa voimaan saatettaessa oikeus enintään kahden vuoden siirtymäkauteen ensimmäisessä alakohdassa mainitusta päivästä lukien voidakseen ottaa huomioon erityistilanteet, jotka voivat aiheutua tämän direktiivin käytännön soveltamisesta erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä.2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisina kansalliset säännökset, jotka ne ovat antaneet tai antavat tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 27 päivänä kesäkuuta 2001.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesN. FontaineNeuvoston puolestaPuheenjohtajaA. Bourgeois(1) EYVL C 247 E, 31.8.1999, s. 23 jaEYVL C 62 E, 27.2.2001, s. 113.(2) EYVL C 138, 18.5.1999, s. 30.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 21. syyskuuta 2000 (EYVL C 146, 17.5.2001, s. 78), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 23. maaliskuuta 2001 (EYVL C 142, 15.5.2001, s. 16) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 14. kesäkuuta 2001.(4) EYVL L 245, 26.8.1992, s. 6.(5) EYVL L 393, 30.12.1989, s. 1.LIITE"4. Korkealla tehtävään tilapäiseen työhön tarkoitettujen työvälineiden käyttöä koskevat säännökset.4.1 Yleiset säännökset4.1.1 Jos korkealla tehtävää tilapäistä työtä ei voida direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan ja tämän direktiivin 3 artiklan mukaisesti suorittaa turvallisesti eikä ergonomisesti asianmukaisissa oloissa soveltuvalta työskentelytasolta käsin, on valittava turvallisten työolosuhteiden varmistamisen ja ylläpitämisen kannalta sopivimmat työvälineet. Yleisesti vaikuttavat suojelutoimenpiteet on katsottava ensisijaisiksi henkilökohtaisiin suojelutoimenpiteisiin nähden. Työvälineiden mitoituksen on vastattava työn luonnetta ja ennustettavissa olevia rasituksia sekä mahdollistettava liikkuminen vaaratta.Korkealla sijaitseviin tilapäisiin työskentelypaikkoihin pääsemistä varten on valittava parhaiten soveltuvat keinot kulkukertojen tiheyden, työskentelypaikan korkeuden ja käyttöajan mukaan. Valitun keinon on mahdollistettava työntekijöiden pelastautuminen välittömän vaaran uhatessa. Kulku lavoille, tasoille tai kävelysilloille ja niiltä poistuminen ei saa lisätä putoamisvaaraa.4.1.2 Tikkaita saa käyttää korkealla sijaitsevana työpisteenä vain olosuhteissa, joissa 4.1.1 kohta huomioon ottaen turvallisempien työvälineiden käyttöä ei voida edellyttää vähäisen vaaran ja joko käytön lyhytaikaisuuden tai sellaisten olemassa olevien työmaan ominaisuuksien vuoksi, joita työnantaja ei voi muuttaa.4.1.3 Köysien varassa saa liikkua ja työskennellä ainoastaan olosuhteissa, joissa riskien arviointi osoittaa, että työ voidaan suorittaa turvallisesti ja joissa muiden, turvallisempien työvälineiden käyttö ei ole perusteltua.Riskien arviointi huomioon ottaen sekä erityisesti työn kestosta ja ergonomisista vaatimuksista riippuen on käytettävä istuinta, jossa on asianmukaiset lisälaitteet.4.1.4 Sen mukaan, minkä tyyppinen työväline on edellä olevien kohtien perusteella valittu, on määriteltävä asianmukaiset toimenpiteet kyseiseen työvälinetyyppiin liittyvien työntekijöille aiheutuvien vaarojen saattamiseksi mahdollisimman vähiin. Tarvittaessa on säädettävä putoamisenestolaitteiden käytöstä. Näiden on oltava rakenteeltaan ja lujuudeltaan sellaisia, että ne estävät tai pysäyttävät putoamisen korkealta sekä estävät työntekijöiden loukkaantumisen mahdollisimman hyvin. Yleisesti vaikuttavien putoamisenestolaitteiden on oltava yhtenäisiä lukuun ottamatta niitä kohtia, joista pääsee tikkaille tai portaikkoon.4.1.5 Jos tietyn työtehtävän tekeminen edellyttää, että yleisesti vaikuttava putoamisenestolaite väliaikaisesti poistetaan, on käytettävä tehokkaita korvaavia suojatoimia. Työtehtävää ei saa suorittaa ennen kuin nämä suojatoimet on toteutettu. Yleisesti vaikuttava putoamisenestolaite on palautettava paikalleen heti sen jälkeen, kun kyseinen työtehtävä on päättynyt lopullisesti tai väliaikaisesti.4.1.6 Korkealla tehtävää tilapäistä työtä saa tehdä ainoastaan silloin, kun sääolot eivät vaaranna työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä.4.2 Tikkaiden käyttöä koskevat erityissäännökset4.2.1 Tikkaat on sijoitettava siten, että ne seisovat vakaasti käytön aikana. Siirrettävien tikkaiden on oltava vakaalla, kestävällä, sopivan kokoisella ja liikkumattomalla alustalla, jotta puolat pysyvät vaakasuorassa asennossa. Riipputikkaat on kiinnitettävä turvallisesti ja köysitikkaita lukuun ottamatta siten, että ne eivät siirry eivätkä heilu.4.2.2 Siirrettävien tikkaiden jalkojen luisuminen niitä käytettäessä on estettävä joko kiinnittämällä tikkaiden ylä- tai alaosa, käyttämällä luisumisen estäviä laitteita tai muilla vastaavan tehokkuuden tarjoavilla ratkaisuilla. Tikkaiden on oltava niin korkeat, että ne ulottuvat riittävästi saavutettavan tason yläpuolelle, jollei muilla toimenpiteillä voida taata varmaa otetta. Lukittavia moniosaisia yhdistelmätikkaita ja jatkettavia tikkaita on käytettävä siten, että eri osat eivät liiku suhteessa toisiinsa. Pyörillä varustetut tikkaat on asetettava liikkumattomaan asentoon ennen niille nousua.4.2.3 Tikkaita on käytettävä siten, että työntekijät saavat niistä koko ajan turvallisen otteen ja tuen. Jos taakkaa on kannettava tikkailla käsin, tämä ei saa estää hyvän otteen säilyttämistä tikkaista.4.3 Telineiden käyttöä koskevat erityissäännökset4.3.1 Jos valittua telinettä koskevaa laskelmaa ei ole saatavissa tai jos siinä ei anneta ohjeita rakenteellisesta pystytystavasta, on tehtävä lujuus- ja vakavuuslaskelmat, paitsi jos telineet pystytetään yleisesti hyväksyttyä pystytystapaa noudattaen.4.3.2 Telineen pystytys-, käyttö- ja purkamissuunnitelman tulee olla pätevän henkilön laatima valitun telineen rakenteen vaativuuden edellyttämällä tavalla. Suunnitelma voi olla yleisluonteinen, täydennettynä kyseessä olevan telineen erityispiirteitä koskevilla tiedoilla.4.3.3 Telineiden tukien luisumisvaara on torjuttava joko kiinnittämällä tukipintaan luisumista estävä laite tai muulla yhtä tehokkaalla keinolla, ja kantavan pinnan on oltava riittävän kestävä. Telineen vakaus on varmistettava. Pyörillä liikuteltavien telineiden liikkuminen itsestään korkealla työskenneltäessä on estettävä asianmukaisilla laitteilla.4.3.4 Telineen tasojen on oltava mitoiltaan, muodoltaan ja kokoonpanoltaan sellaiset, että ne soveltuvat työn luonteeseen ja kestävät tarvittavan kuormituksen sekä että niillä työskenteleminen ja liikkuminen on turvallista. Telineiden tasot on asennettava siten, etteivät niiden osat pääse liikkumaan tavanomaisessa käytössä. Tasoihin kuuluvien osien ja pystysuorien yleisesti vaikuttavien putoamisenestolaitteiden väliin ei saa jäädä vaarallisia aukkoja.4.3.5 Kun tietyt telineen osat eivät ole käyttövalmiita, esimerkiksi telinettä pystytettäessä, purettaessa tai muutettaessa, ne on merkittävä yleisin varoitusmerkein niiden kansallisten säännösten mukaisesti, joilla direktiivi 92/58/ETY on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja pääsy vaaralliselle alueelle on suljettava asianmukaisin estein.4.3.6 Telineitä saa pystyttää, purkaa ja muuttaa merkittävästi vain pätevän henkilön johdolla ja sellaisten työntekijöiden toimesta, jotka ovat saaneet 7 artiklan säännösten mukaisesti asianmukaisen, suunniteltuihin tehtäviin liittyvän ja erityisiä riskejä koskevan asianmukaisen erityisopastuksen ja -ohjeet, mihin kuuluvat erityisesti:a) kyseisten telineiden pystytys-, purkamis- ja muuttamissuunnitelman ymmärtäminen;b) turvallisuus kyseisen telineen pystytyksen, purkamisen tai muuttamisen aikana;c) toimenpiteet henkilöiden tai esineiden putoamisvaaran ehkäisemiseksi;d) kyseisten telineiden turvallisuutta heikentäviin sääolosuhteiden muutoksiin liittyvät turvatoimet;e) sallitut kuormitukset;f) mahdolliset muut pystytykseen, purkamiseen tai muuttamiseen liittyvät vaarat.Työtä johtavalla henkilöllä ja asianomaisilla työntekijöillä on oltava 4.3.2 kohdassa tarkoitettu pystytys- ja purkamissuunnitelma sekä siihen mahdollisesti sisältyvät ohjeet.4.4 Köysien varassa liikkumista ja työskentelyä koskevat erityissäännöksetKöysien varassa liikkumisessa ja työskentelyssä on noudatettava seuraavia edellytyksiä:a) järjestelmässä on oltava vähintään kaksi erikseen kiinnitettyä köyttä, joista toinen toimii menoväylänä, laskeutumisväylänä ja tukena (työköysi) ja toinen varmistusvälineenä (varmistusköysi);b) työntekijöillä on oltava asianmukaiset valjaat, joita heidän on käytettävä, ja heidän on oltava valjaiden avulla kytkettyinä varmistusköyteen;c) työköydessä on oltava turvamekanismit nousemista ja laskeutumista varten sekä itsestään lukkiutuva mekanismi, jolla estetään käyttäjän putoaminen silloinkin, kun tämä menettää liikkeidensä hallinnan. Varmistusköyden on oltava varustettu liikkuvalla putoamisenestolaitteella, joka liikkuu työntekijän mukana;d) työntekijän käyttöön tarkoitetut työvälineet ja muut tarvikkeet on kiinnitettävä työntekijän valjaisiin tai istuimeen taikka ne on kiinnitettävä jollakin muulla sopivalla tavalla;e) työ on suunniteltava ja sitä on valvottava asianmukaisesti, jotta työntekijä voidaan hätätilanteessa välittömästi pelastaa;f) kyseisten työntekijöiden on saatava 7 artiklan säännösten mukaisesti työskentelyn edellyttämä asianmukainen erityisopastus ja -ohjeet, mihin sisältyvät erityisesti pelastusmenetelmät.Yhden köyden käyttö voidaan sallia poikkeusolosuhteissa, joissa riskien arvioinnin perusteella toisen köyden käyttö lisäisi työn vaarallisuutta, edellyttäen että turvallisuuden varmistamiseksi on toteutettu kansallisen lainsäädännön ja/tai kansallisen käytännön mukaiset asiaankuuluvat toimenpiteet."