Avis juridique important

|

31985L0146

Komission direktiivi 85/146/ETY, annettu 31 päivänä tammikuuta 1985, materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 73/362/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen

Virallinen lehti nro L 054 , 23/02/1985 s. 0029 - 0033 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0152  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0198  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0152  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0198

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 31 päivänä tammikuuta 1985,materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 73/362/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (85/146/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO,joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon mittausvälineitä ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/316/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 83/575/ETY(2), ja erityisesti sen 17 artiklan,sekä katsoo, ettäneuvoston direktiiviä 73/362/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 78/629/ETY(4) olisi muutettava alalla tapahtuneen teknisen kehityksen huomioon ottamiseksi,kehysdirektiivi 71/316/ETY on mukautettu mittauslaitteiden tuotannossa tapahtuneeseen tekniseen kehitykseen, ja siten siinä sallitaan tilastollisten tarkastusten suorittaminen ETY-ensivakausta varten sen menettelyn mukaisesti, josta säädetään erityisdirektiiveissä; sen tähden eräitä lisäyksiä on tehtävä erityisdirektiivin 73/362/ETY liitteeseen näiden tarkastusten menettelyn määräämiseksi,näiden lisäyksien mukaisesti on tarpeen määritellä tarkemmin edellytykset ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle koskien materiaalisia pituusmittoja, jatämän direktiivin säännökset ovat mittauslaitteiden kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaDirektiivin 73/362/ETY liitteessä:1. muutetaan 2.1, 7, 7.1, 7.4 ja 8 kohdat tämän direktiivin liitteen vastaavien kohtien mukaisesti.2. lisätään 10, 11 ja 12 kohdat tämän direktiviin liitteestä.2 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivänä tammikuuta 1986 ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.3 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 31 päivänä tammikuuta 1985.Neuvoston puolestaCOCKFIELDVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1(2) EYVL N:o L 332, 28.11.1983, s. 43(3) EYVL N:o L 335, 5.12.1973, s. 56(4) EYVL N:o L 206, 29.7.1978, s. 8LIITE2.1 tavanomaisessa käytössä lämpötiloissa, jotka poikkeavat ± 8 °C vertailulämpötilasta, pituuden poikkeamat eivät saa olla suurempia kuin suurimmat sallitut virheet;7 Suurimmat sallitut virheetTässä direktiivissä määritellyt pituuden mittaamisvälineet on jaettu niiden epätarkkuusasteen perusteella kolmeen luokkaan: I, II ja III.7.1 Suurin sallittu positiivinen tai negatiivinen virhea) nimellispituudelle taib) mille tahansa muulle kahden muun kuin peräkkäisen asteikkomerkin väliselle etäisyydelle on ilmaistava millimetreissä kyseessä olevan pituuden funktiona kaavalla (a + bL), jossa- L on kyseessä oleva pituus metreinä pyöristettynä ylöspäin lähimpään kokonaislukuun- a ja b ovat kertoimia, jotka ovat määrätyt kullekin tarkkuusluokalle seuraavan taulukon mukaisesti:>TAULUKON PAIKKA>7.4 Suurin sallittu virhe käytössä olevissa mittaamisvälineissä on kaksi kertaa niin suuri kuin suurin sallittu virhe ETY-ensivakauksessa.8 ETY-ensivakausmerkit8.1 Lähelle itse mittausvälineen alkupäätä tai mitan lisäkiinnikkeeseen on varattava tilaa ETY-ensivakausmerkkien kiinnittämistä varten.8.2 Merkit on kiinnitettävä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/316/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettu 25 päivänä lokakuuta 1983 annetulla neuvoston direktiivillä 83/575/ETY, liitteessä II olevan kohdan 3.1 määräysten mukaisesti.8.3 Kuitenkin, poiketen mitä 3.1 kohdassa vahvistetaan, ETY-ensivakausmerkki saa koostua kuusikulmion sisäpuolella sijaitsevasta pikkukirjaimesta "e", jonka yläosa sisältää yhdestä tai useammasta isoista kirjaimista muodostuvan merkinnän, joka tarkoittaa sitä jäsenvaltiota, jossa ETY-ensivakaus tapahtui ja jonka alaosassa sijaitsee vakausvuoden merkintä. Esimerkki tästä merkistä on 12 kohdassa.8.4 Valinta eri merkkimuotojen välillä jätetään ETY-ensivakauksesta toimivaltaiselle tarkastuslaitokselle päätettäväksi.10 ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakausETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus materiaalisille pituusmitoille on toteutettava direktiivissä 71/316/ETY säädetyn menettelyn mukaisesti.10.1 ETY-tyyppihyväksyntätarkastusTarkastusaineiston ohella tarkastuksen tulee sisältää varmistus, joka takaa, että tyyppitarkastettava malli on 2, 3, 4, 5, 6 (lukuun ottamatta 6.4), 7, 8 ja 9 kohtien mukainen.10.2 ETY-ensivakaustarkastukset10.2.1 ETY-ensivakaustarkastukset on suoritettava joko kaikille tarkastettaville pituusmitoille tai pituusmittareille 11 kohdan mukaisesti.10.2.2 ETY-ensivakaustarkastusten tulee muodostua pituusmitan silmämääräisestä tarkastuksesta, jotta sen yhdenmukaisuus hyväksytyn mallin kanssa olisi varmennettu; tämä koskee erityisesti 3.6, 4.1 ja 4.3 kohtien määräyksiä.10.2.3 On myös varmistettava, että pituusmitta on nimellispituuden suurinta sallittua virhettä koskevien vaatimusten mukainen, ottaen tarvittaessa huomioon 9.5 kohta.10.2.4 Lisäksi viidessä mitan pituuteen nähden satunnaisesti sijaitsevassa kohdassa on tarkastettava:- kahden muun kuin peräkkäisen asteikkomerkin välinen etäisyys,- jakovälin pituus,- kahden peräkkäisen jakovälin pituuksien poikkeama,jotta todettaisiin näiden tarkastusten olevan 7.1 b, 7.2.1 ja 7.2.2 kohdan määräysten mukaiset, ottaen huomioon tarvittaessa 7.3 ja 9.3 kohdan määräykset.Niiltä osin kuin tarkastuksen tulokset antavat siihen aiheen, toimivaltainen tarkastuslaitos voi vähentää tai lisätä tarkastusten lukumäärää.10.2.5 Kaikki edellä mainitut tarkastukset on suoritettava 7.5 kohdassa määritellyissä vertailuolosuhteissa.11 Tilastollinen tarkastus sovellettuna ETY-ensivakaustarkastukseenKun pituudenmittausvälineitä on valmistettu sarjoissa ja henkilö, joka on vastuussa ETY-ensivakauksesta päättää, että ne on riittävän hyvin tarkastettu, hänen pyynnöstään tarkastettavat mittaerät joutuvat kelpoisuusominaisuuksiensa perusteella tilastolliseen tarkastukseen seuraavin ehdoin.11.1 Yleistä11.1.1 EräErät muodostuvat pituusmitoista, jotka:- ovat samaa tyyppiä;- kuuluvat samaan tarkkuusluokkaan;- ovat valmistetut samassa tuotantoprosessissa.Erän koko on niiden pituusmittojen lukumäärä, jotka se sisältää. Suurin eräkoko ETY-ensivakaukselle on 10 000 kappaletta.11.1.2 NäyteNäyte on erästä satunnaisesti valittujen pituusmittojen lukumäärä. Näytteen pituusmittojen lukumäärää sanotaan näytekooksi.11.1.3 Tilastollinen tarkastus ominaisuuksien perusteellaOminaisuuksien perusteella tapahtuva tilastollinen tarkastus on tarkastusta, jossa näytteen pituusmitat luokitellaan joko virheellisiksi tai virheettömiksi tämän direktiivin määräysten mukaisesti.11.1.4 Rajalaatutaso (LQ 5)Rajalaatu on tarkastukselle alistetun erän 5 prosentin hyväksymistodennäköisyyttä näytteenottosuunnitelmassa vastaava laatutaso.11.1.5 Tavanomainen laatutaso (SQL)Tavanomainen laatutaso on tarkastukselle alistetun erän 95 prosetin hyväksymistodennäköisyyttä näytteenottossuunnitelmassa vastaava laatutaso.11.1.6 HyväksymislukuOminaisuuksien perusteella tapahtuvassa tilastollisessa tarkastuksessa, hyväksymisluku on tarkastetussa näytteessä löydettyjen virheellisten mittojen suurin lukumäärä, jonka saavuttaminen vielä sallii tarkastettavan erän hyväksymisen.11.1.7 HylkäämislukuOminaisuuksien perusteella tapahtuvassa tilastollisessa tarkastuksessa, hylkäämisluku on se tarkastetussa otoksessa löydettyjen virheellisten mittojen lukumäärä, jonka ylittäminen aiheuttaa tarkastettavan erän hylkäämisen.11.1.8 Yksinäytetarkastuksen näytteenottosuunnitelmaTarkastettavien yksittäisten mittojen lukumäärän on oltava yhtäsuuri kuin näytteenottosuunnitelman määräämä näytekoko. Jos näytteestä löydettyjen virheellisten mittojen lukumäärä on pienempi tai yhtäsuuri kuin hyväksymisluku, on näyte hyväksyttävä. Jos virheellisten mittojen lukumäärä on suurempi tai yhtäsuuri kuin hylkäämisluku, on näyte hylättävä.11.1.9 Kaksinäytetarkastuksen näytteenottosuunnitelmaTarkastettavien yksittäisten mittojen lukumäärän on oltava yhtä suuri kuin näytteenottosuunnitelman määräämän ensimmäisen näytteen koon. Jos ensimmäisestä näytteestä löydettyjen virheellisten mittojen lukumäärä on pienempi tai yhtäsuuri kuin ensimmäinen hyväksymisluku, erä on hyväksyttävä. Jos edellämainittu luku on yhtä suuri tai suurempi kuin ensimmäinen hylkäämisluku,erä on hylättävä. Jos kyseinen luku on ensimmäisen hyväksymisluvun ja hylkäämisluvun välillä, on tarkastettava toinen näyte, jonka koon määrää näytesuunnitelma. Ensimmäisestä ja toisesta näytteestä löydettyjen virheellisten mittojen lukumäärä on sitten laskettava yhteen. Jos virheellisten mittojen yhteismäärä on pienempi tai yhtäsuuri kuin toinen hyväksymisluku, erä on hyväksyttävä. Jos kyseinen yhteismäärä on on suurempi tai yhtäsuuri kuin toinen hylkäämisluku, on erä hylättävä.11.2 TarkastusmenettelytOn käytettävä toista kahdesta jäljempänä kuvatusta tarkastusmenetelmästä; valinta on jätetty toimivaltaiselle tarkastuslaitokselle päätettäväksi.Ensimmäinen menetelmä, jota tämän jälkeen kutsutaan "A"-menetelmäksi, sisältää kertaluontoisen tarkastukseenpanosuunnitelman. Kun taas toinen, "B"-menetelmä, sisältää useampikertaisen tarkastukseenpanosuunnitelman. Tarkastus käsittää otetusta näytteestä löydettyjen virheellisten mittojen yhteismäärän.11.2.1 Jos "A"-menetelmä on valittu, toimivaltainen tarkastuslaitos soveltaa tarkastettavan erän hyväksymisessä tai hylkäämisessä seuraavien tunnuspiirteiden mukaista näytteeottosuunnitelmaa.- tavanomainen laatutaso (SQL) välillä 0,40...0,90 prosenttia;- rajalaatutaso (LQ 5) välillä 4,0...6,5 prosenttia.Esimerkkejä näytesuunnitelmista:>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>Jos erä on hylätty, toimivaltaisen tarkastuslaitoksen on suoritettava kyseisen erän 100-prosenttinen tarkastus tai toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen kyseessä olevan hylätyn erän kaupan pitämisen.11.2.2 Jos "B"-menetelmää on käytetty, toimivaltainen tarkastuslaitos soveltaa tarkastettavan erän hyväksymiseen tai hylkäämiseen seuraavan taulukon mukaisia näytteenottosuunnitelmia:>TAULUKON PAIKKA>Kun erä on hyväksytty, seuraavaksi tarkastettava erä on tarkastettava tarkastusjärjestyksen 1 kohdan mukaisesti.Erän hylkäämisen jälkeen toimivaltaisen tarkastuslaitoksen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, että hylättyä erää pidetään kaupan ja erän ETY-ensivakauksesta vastuussa olevan on estettävä toinen erä. Tämä erä on sitten tarkastettava lähinnä suuremman numeron mukaisessa tarkastusjärjestyksessä. Kuitenkin, jos erää ei ole hyväksytty tarkastusjärjestyksen n:o 4 mukaisessa tarkastuksessa, toimivaltaisen tarkastuslaitoksen on toteutettava kyseisen erän 100-prosenttinen tarkastus.11.3 Seuraamukset usein tapahtuvista erien hylkäämisistäJos erien hylkäämistä tapahtuu usein, toimivaltainen tarkastuslaitos voi keskeyttää tilastollisen tarkastuksen. Jos mitään laatutason parannusta ei ole havaittu sen jälkeen, kun kyseiset puutteet on selvitetty ETY-tyyppitarkastuksen suorittajalle, voidaan direktiivin 71/316/ETY 7 artiklan mukainen menettely ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseksi aloittaa.12 Esimerkki ETY-ensivakausmerkistä, jota tarkoitetaan 8.3 kohdassa:>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

31996L0048

Neuvoston direktiivi 96/48/EY, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta

Virallinen lehti nro L 235 , 17/09/1996 s. 0006 - 0024

NEUVOSTON DIREKTIIVI 96/48/EY,annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996,Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 d artiklan kolmannen kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon (4),sekä katsoo, ettäon suotavaa edistää erityisesti suurten nopeuksien junien kansallisten verkkojen liittämistä yhteen ja niiden yhteentoimivuutta sekä näiden verkkojen käyttömahdollisuuksia, jotta unionin kansalaiset, taloudelliset toimijat sekä alueelliset ja paikalliset yhteisöt voisivat täysimääräisesti hyötyä ilman sisärajoja olevan alueen toteuttamisesta,jäsenvaltioiden hallitusten, Euroopan rautatieyhtiöiden ja Euroopan rautatieteollisuuden edustajista koostuva korkean tason työryhmä, jonka komissio oli kutsunut koolle neuvoston 4 ja 5 päivänä joulukuuta 1989 hyväksymässä päätöslauselmassa esittämän kehotuksen perusteella, on laatinut Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatieverkon suuntaviivat,komissio esitti joulukuussa 1990 neuvostolle kyseistä suurten nopeuksien rautatieverkkoa koskevan tiedonannon, johon neuvosto suhtautui myönteisesti 17 päivänä joulukuuta 1990 hyväksymässään päätöslauselmassa (5),perustamissopimuksen 129 c artiklassa edellytetään, että yhteisö panee täytäntöön kaikki toimet, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi verkkojen yhteentoimivuuden turvaamiseksi, erityisesti teknisen standardoinnin yhtenäistämisessä,suurnopeusjunien käyttö tavaraliikenteessä edellyttää infrastruktuureilta ja liikkuvalta kalustolta erinomaista yhteensopivuutta; tästä yhteensopivuudesta riippuu suoritustaso, turvallisuus, palvelujen laatu ja niiden hinta, ja erityisesti tästä yhteensopivuudesta riippuu Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus,yhteisön rautateiden kehittämisestä 29 päivänä heinäkuuta 1991 annetussa neuvoston direktiivissä 91/440/ETY (6) edellytetään, että rautatieyhtiöiden täytyy voida käyttää tätä verkkoa yhä enemmän, mikä puolestaan edellyttää infrastruktuurien, laitteistojen ja kaluston yhteentoimivuutta,jäsenvaltioiden velvollisuus on huolehtia rautatieverkkojen suunnittelun, rakentamisen, käyttöönoton ja käytön aikana niihin yleisesti sovellettavien turvallisuutta ja terveyttä sekä kuluttajansuojaa koskevien määräysten noudattamisesta; jäsenvaltioilla on myös yhdessä paikallisviranomaisten kanssa velvollisuuksia maankäyttöön, kaavoitukseen ja ympäristönsuojeluun liittyvissä oikeudellisissa kysymyksissä; tämä on erityisen tärkeää, kun on kyse suurten nopeuksien rautatieverkoista,tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutuksista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/337/ETY (7) edellytetään rautateiden kaukoliikenneratojen rakentamisen ympäristövaikutusten arviointia,rautatiealalla sovellettavissa kansallisissa lainsäädännöissä sekä sisäisissä asetuksissa ja teknisissä eritelmissä on merkittäviä eroja; kotimaiselle teollisuudelle ominaisia erityistekniikkoja on koottu näihin kansallisiin lainsäädäntöihin ja näihin sisäisiin asetuksiin; niissä määrätään erityisiä mittoja ja laitteita sekä erityispiirteitä; tämä haittaa erityisesti suurnopeusjunien liikennöintiä koko Euroopan alueella asianmukaisissa oloissa,tästä johtuen on muodostunut vuosien mittaan hyvin tiiviit suhteet kansallisen rautatieteollisuuden ja kansallisten rautatieyhtiöiden välille, mikä haittaa markkinoiden tehokasta avautumista; kyseisen teollisuuden on voitava toimia avoimilla ja vapaaseen kilpailuun perustuvilla eurooppalaisilla markkinoilla, jotta se voisi kehittää kilpailukykyään maailmanlaajuisesti,on siis syytä määritellä koko yhteisöä varten Euroopan laajuiselle suurten nopeuksien rautatiejärjestelmälle asetettavat olennaiset vaatimukset,ottaen huomioon Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän koon ja moninaisuuden on osoittautunut toiminnallisista syistä tarpeelliseksi hajottaa järjestelmä osiin, ja jokaiselle näistä osajärjestelmistä on tarkennettava koko yhteisöä varten erityisesti osatekijöiden ja liitäntöjen olennaiset vaatimukset, vahvistettava olennaiset parametrit ja määritettävä tarpeelliset tekniset eritelmät olennaisten vaatimusten täyttämiseksi; kuitenkaan tietyille järjestelmän osille (ympäristö, matkustajat ja toiminnan harjoittaminen) ei laadita YTE:itä muuten kuin jos se osoittautuu tarpeelliseksi yhteentoimivuuden takaamiseksi infrastruktuurien, energian, liikenteen hallinnan, ohjauksen ja opaste/merkinantolaitteiden sekä liikkuvan kaluston suhteen,Euroopan laajuisen suurten nopeuksien verkon yhteentoimivuutta koskevien säännösten täytäntöönpano ei saa luoda kohtuuttomia vaikeuksia kustannus-hyöty-näkökulmasta kunkin jäsenvaltion olemassa olevan rautatieverkon yhteensopivuuden ylläpitämisessä, kun samalla pyritään edelleen tavoitteeseen, joka on suurnopeusjunien liikennöinti koko Euroopan alueella,jäsenvaltioille täytyy varata mahdollisuus olla erityistapauksissa soveltamatta tiettyjä yhteentoimivuutta koskevia teknisiä eritelmiä sekä poikkeusmahdollisuuksien oikeutuksen varmistamiseksi käytettyjä menettelyjä;perustamissopimuksen 129 c artiklassa edellytetään, että yhteisön yhteentoimivuuden alaa koskevassa toiminnassa otetaan huomioon hankkeiden mahdollinen taloudellinen elinkelpoisuus,tämän alan hankintasopimuksissa käytettäviä menettelyjä koskevien asianmukaisten säännösten ja erityisesti 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/38/ETY (8) noudattamiseksi hankintayksiköiden on liitettävä tekniset eritelmät kuhunkin hankintasopimukseen liittyviin yleisiin asiakirjoihin tai toimitusehtoihin; on tarpeen laatia yhtenäinen joukko eurooppalaisia eritelmiä käytettäväksi näiden teknisten eritelmien pohjana,direktiivissä 93/38/ETY tarkoitettu eurooppalainen eritelmä on yhteinen tekninen eritelmä, eurooppalainen tekninen hyväksyntä tai kansalliseksi säännökseksi saatettu eurooppalainen standardi; yhtenäistetyn eurooppalaisen standardin laatii eurooppalainen standardointielin, Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) tai Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) komission pyynnöstä, ja viittaus siihen julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä,on otettava huomioon, mitä etua yhteisölle on kansainvälisestä standardointijärjestelmästä, joka pystyy tuottamaan kansainvälisten kauppakumppanien tosiasiallisesti käyttämiä ja yhteisön politiikan vaatimukset täyttäviä standardeja; tämän vuoksi eurooppalaisten standardointielinten on jatkettava yhteistyötään kansainvälisten standardointielinten kanssa,hankintayksiköt määrittelevät eurooppalaisten eritelmien tai muiden standardien täydentämiseksi tarvittavat lisäeritelmät, nämä eritelmät eivät saa vaarantaa yhteisötasolla yhtenäistettyjen olennaisten vaatimusten täyttämistä, jotka koskevat Euroopan laajuista suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää,osatekijöiden vaatimusten- tai tarkoituksenmukaisuuden arviointimenettelyjen on perustuttava moduulien käyttöön, joista määrätään 22 päivänä heinäkuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä 93/465/ETY (9); teollisuuden kehittämisen edistämiseksi on syytä kehittää laadunvarmistusjärjestelmää hyödyntäviä menettelyjä mahdollisimman tehokkaasti; osatekijän käsite sisältää konkreettisten esineiden ja tavaroiden lisäksi aineettomat esineet kuten tietokoneohjelmat,käyttöönsoveltuvuus arvioidaan turvallisuuden tai järjestelmän käyttökunnon tai taloudellisuuden kannalta tärkeimpien osatekijöiden suhteen,hankintayksiköiden on vahvistettava laatimissaan toimitusehdoissa erityisesti ne osatekijöiden ominaisuuksiin liittyvät vaatimukset, jotka valmistajien on sopimuksen mukaisesti täytettävä, ja viitaten eurooppalaisiin eritelmiin; näin ollen osajärjestelmien vaatimustenmukaisuus liittyy pääasiassa niiden käyttöalaan, kun tarkoituksena on taata ja varmistaa järjestelmän yhteentoimivuus, eikä ainoastaan niiden vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla,siten valmistajan ei tarvitse välttämättä kiinnittää "EY"-merkintää osatekijöihin, joiden suhteen on noudatettava tämän direktiivin määräyksiä, vaan valmistajan vakuutus vaatimustenmukaisuudesta riittää, jos vaatimustenmukaisuus ja/tai käyttöönsoveltuvuus on arvioitu tässä direktiivissä kyseistä tarkoitusta varten määrättyjen menetelmien mukaisesti; tämä ei vaikuta valmistajien velvollisuuteen kiinnittää tiettyihin osatekijöihin "EY"-merkintä osoitukseksi siitä, että ne ovat muiden niitä koskevien yhteisön säännösten mukaisia,Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän muodostavat osajärjestelmät on tarkastettava ja tarkastusmenettelyllä on voitava saada käyttöönottoluvan antamisesta vastaavat viranomaiset vakuuttuneiksi siitä, että tulos on sovellettavien lainsäädännöllisten, teknisten ja toimintaa koskevien määräysten mukainen suunnittelu-, rakennus- ja käyttöönottovaiheessa; tämän on myös voitava taata se, että rakentajat voivat luottaa saavansa yhtäläisen kohtelun kaikissa maissa; on siis laadittava moduuli, jossa määritetään osajärjestelmien EY-tarkastuksen periaatteet ja edellytykset,EY-tarkastusmenettely perustuu yhteentoimivuuden teknisiin eritelmiin (YTE); infrastruktuuria hallinnoivia laitoksia, rautatieyhtiöitä ja teollisuutta edustava yhteiselin laatii komission toimeksiannosta nämä YTE:t; viittaus YTE:hen on pakollista Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden varmistamiseksi, ja näissä YTE:issä on noudatettava direktiivin 93/38/ETY 18 artiklan säännöksiä,arvioinnista vastaavien tarkastuselinten, joiden tehtävä on tutkia osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arviointimenetelmät samoin kuin osajärjestelmien tarkastusmenetelmä, on mahdollisimman täydellisesti sovitettava yhteen päätöksensä, varsinkin jos ei ole olemassa eurooppalaista eritelmää,neuvoston direktiivissä 91/440/ETY säädetään, että kirjanpidossa on eriteltävä tavaraliikenteen harjoittamiseen liittyvät toiminnot radanpitoon liittyvistä toiminnoista; samoin on suotavaa, että tarkastuslaitoksiksi nimettävien radanpitäjien erikoisosastot järjestettäisiin siten, että ne täyttäisivät tämäntyyppisiin laitoksiin sovellettavat arviointiperusteet; muita erityislaitoksia voidaan ilmoittaa tarkastuslaitoksiksi, jos ne täyttävät samat arviointiperusteet, jaEuroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus koskee koko yhteisön aluetta; jäsenvaltiot eivät pysty yksittäin antamaan tämän yhteentoimivuuden toteuttamisen edellyttämiä säännöksiä; tämä toimenpide on siis toteutettava yhteisötasolla toissijaisuusperiaatetta soveltaen,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:I LUKU Yleiset määräykset 1 artikla1. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 129 b ja 129 c artiklan mukaisesti tämän direktiivin tarkoituksena on määritellä ehdot, jotka on täytettävä toteutettaessa liitteessä I kuvattua yhteentoimivaa Euroopan laajuista suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää yhteisön alueella.2. Ehdot koskevat tämän direktiivin voimaantulon jälkeen käyttöön otettavien tämän järjestelmän toiminnan kannalta tärkeiden infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston suunnittelua, valmistusta, parantamista ja käyttöä.2 artiklaTässä direktiivissä tarkoitetaan:a) `Euroopan laajuisella suurten nopeuksien rautatiejärjestelmällä` liitteessä I kuvattua rautatieinfrastruktuurien kokonaisuutta, joka koostuu suurnopeuksia varten rakennetuista tai parannetuista radoista ja kiinteistä laitteista sekä tätä infrastruktuuria varten tehdystä liikkuvasta kalustosta.b) `Yhteentoimivuudella` Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän soveltuvuutta varmaan ja keskeytymättömään liikennöintiin määrätyllä suorituskyvyllä. Tämä soveltuvuus perustuu sääntömääräisiin, teknisiin ja käyttöön liittyviin edellytyksiin, jotka kaikki on täytettävä olennaisten vaatimusten täyttämiseksi.c) `Osajärjestelmillä` rakenteellisia tai toiminnallisia osajärjestelmiä, joihin Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä on jaettu liitteessä II esitetyllä tavalla ja joille on määriteltävä olennaiset vaatimukset.d) `Yhteentoimivuuden osatekijöillä` sellaisessa osajärjestelmässä olevaa tai siihen tarkoitettua perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatieverkon yhteentoimivuus on suoraan tai epäsuorasti riippuvainen.e) `Olennaisilla vaatimuksilla` kaikkia liitteessä III kuvattuja edellytyksiä, jotka Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä.f) `Eurooppalaisella eritelmällä` yhteistä teknistä eritelmää, eurooppalaista teknistä hyväksyntää tai eurooppalaista standardia vastaavaa kansallista standardia sellaisina kuin ne on määritelty vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja teletoiminnan alan hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun direktiivin 93/38/ETY 8-12 artiklassa.g) `Yhteentoimivuuden teknisillä eritelmillä`, jäljempänä `YTE`, kaikkia osajärjestelmiä koskevia eritelmiä, joiden tarkoituksena on taata olennaisten vaatimusten täyttäminen määrittelemällä tarvittavat rautatiejärjestelmän osajärjestelmien väliset toiminnalliset suhteet ja takaamalla Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhdenmukaisuus.h) `Yhteisellä edustuselimellä` elintä, joka koostuu infrastruktuurin hallinnon sekä rautatieyhtiöiden ja teollisuuden edustajista ja jonka tehtävänä on YTE:ien määrittely. `Infrastruktuurin hallinnolla` tarkoitetaan neuvoston direktiivin 91/440/ETY 3 ja 7 artiklassa tarkoitettuja laitoksia tai yrityksiä.i) `Tarkastuselimillä` elimiä, joiden tehtävänä on arvioida yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuus tai käyttöönsoveltuvuus tai tutkia osajärjestelmien EY-tarkastusmenettely.3 artikla1. Tämä direktiivi koskee säännöksiä, jotka liittyvät kunkin osajärjestelmän parametreihin, yhteentoimivuuden osatekijöihin, liitäntöihin ja menetelmiin sekä Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden edellyttämiin yleisen yhtenäisyyden edellytyksiin.2. Tämän direktiivin säännösten soveltaminen ei vaikuta muiden asiaa koskevien yhteisön säännösten soveltamiseen. Yhteentoimivuuden osatekijöiden osalta tämän direktiivin olennaisten vaatimusten täyttäminen saattaa tehdä tarpeelliseksi tätä varten määriteltyjen erityisten eurooppalaisten eritelmien käyttöönoton.4 artikla1. Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän, sen osajärjestelmien ja yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä niitä koskevat olennaiset vaatimukset.2. Direktiivin 93/38/ETY 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut tekniset lisäeritelmät, jotka ovat välttämättömiä eurooppalaisten eritelmien tai muiden yhteisössä käytössä olevien standardien täydentämiseksi, eivät saa olla ristiriidassa olennaisten vaatimusten kanssa.II LUKU Yhteentoimivuuden tekniset määritelmät 5 artikla1. Kutakin osajärjestelmää varten laaditaan YTE. Ympäristöön, käyttöön tai matkustajiin liittyvien osajärjestelmien osalta YTE määritellään vain siinä tapauksessa, että se osoittautuu tarpeelliseksi yhteentoimivuuden varmistamiseksi infrastruktuurien, energian, liikenteen ohjauksen ja hallinnan sekä opaste/merkinantojärjestelmän sekä liikkuvan kaluston osalta.2. Osajärjestelmien on oltava YTE:ien mukaisia; tätä vastaavuutta on ylläpidettävä jatkuvasti kunkin osajärjestelmän käytön ajan.3. Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi YTE:ien on tarvittaessaa) täsmennettävä osajärjestelmien ja niiden liitäntöjen olennaiset vaatimukset,b) vahvistettava liitteessä II olevassa 3 kohdassa kuvatut perusparametrit, jotka tarvitaan olennaisten vaatimusten täyttämiseksi,c) vahvistettava määrätyn suoritustason saavuttamisen edellyttämät ehdot kaikkien seuraavien rataosuusluokkien osalta:- erityisesti suuria nopeuksia varten rakennetut tai rakennettavat radat,- erityisesti suuria nopeuksia varten parannetut tai parannettavat radat,- erityisesti suuria nopeuksia varten parannetut radat, joilla on maaston, korkeuserojen tai kaupunkiympäristön aiheuttamista vaikeuksista johtuvia erityispiirteitä,d) vahvistettava tietyissä erityistapauksissa tarvittavat yksityiskohtaiset soveltamissäännöt,e) määritettävä yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, joiden on oltava eurooppalaisten eritelmien mukaisia, mukaan lukien eurooppalaiset standardit, jotka ovat välttämättömiä Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamiseksi olennaisten vaatimusten mukaisesti,f) esitettävä kussakin tapauksessa päätöksessä 93/465/ETY määritellyt moduulit tai tarvittaessa erityismenettelyt, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa sekä osajärjestelmien EY-tarkastuksessa.4. YTE:t eivät estä jäsenvaltioita tekemästä päätöksiä uusien tai mukautettujen infrastruktuurien käytöstä muuta junaliikennettä varten.5. Kaikkien YTE:ien noudattaminen mahdollistaa yhdenmukaisen Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän luomisen, jolla säilytetään sopivalla tavalla kunkin jäsenvaltion olemassa olevan rautatieverkon yhtenäisyys.6 artikla1. Yhteinen edustuselin laatii YTE-suunnitelmat komission toimeksiannosta, jonka yhteinen edustuselin määrittelee 21 artiklan 2 kohdassa määritetyn menettelyn, jäljempänä `komitean menettely`, mukaisesti. YTE:t hyväksytään ja tarkastetaan samaa menettelyä noudattaen. Komissio julkaisee ne Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.2. Yhteisen edustuselimen tehtävänä on valmistella YTE:ien tarkastus ja ajan tasalle saattaminen sekä antaa kaikki tarpeellisiksi katsotut suositukset 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle komitealle (jäljempänä `komitea`), jotta tekninen kehitys tai yhteiskunnalliset vaatimukset voitaisiin ottaa huomioon.3. YTE:ien laatimisessa, hyväksymisessä ja tarkastamisessa on otettava huomioon niiden edellyttämien teknisten ratkaisujen kustannukset, jotta voitaisiin määritellä ja toteuttaa mahdollisimman taloudellinen ratkaisu. Tässä tarkoituksessa yhteinen edustuselin liittää kuhunkin YTE-suunnitelmaan kustannusarvion sekä arvion eduista, joita teknisillä ratkaisuilla oletetaan olevan kaikille taloudellisille toimijoille ja talouden osapuolille, joita asia koskee.4. Yhteisen edustuselimen on säännöllisesti ilmoitettava YTE:ien laatimisesta komitealle. Komitea voi antaa edustuselimelle olennaisten vaatimusten ja kustannusarvioiden perusteella minkä tahansa tarpeelliseksi katsomansa YTE:ien laatimista koskevan toimeksiannon tai suosituksen.5. Kunkin YTE:n hyväksymisen yhteydessä vahvistetaan kyseisen YTE:n voimaantulopäivä komitean menettelyn mukaisesti.6. Yhteisen edustuselimen on toimittava avoimesti yhteisön yleisten standardointimenettelyjen mukaisesti.7 artiklaJäsenvaltio voi olla soveltamatta tiettyjä YTE:itä, mukaan lukien liikkuvaa kalustoa koskevat eritelmät, seuraavissa tapauksissa ja seuraavin edellytyksin:a) Kun on kyseessä näiden YTE:ien julkaisuhetkellä pitkälle edenneessä vaiheessa oleva uutta rataa koskeva hanke tai nykyisen radan parantaminen suuria nopeuksia varten.Jäsenvaltio, jota asia koskee, tiedottaa etukäteen Euroopan komissiolle poikkeusta koskevasta aikomuksestaan, ilmoittaa hankkeen edistymisvaiheen ja toimittaa komissiolle asiakirjat, joista käyvät ilmi ne STI:t tai STI:ien osat, joita se ei halua sovellettavan, sekä järjestelyt, jotka jäsenvaltio aikoo hanketta toteutettaessa panna täytäntöön edistääkseen aikanaan järjestelmän yhteentoimivuutta, sekä poikkeusmenettelyn tekniset, hallinnolliset tai taloudelliset perustelut.b) Kun on kyseessä hanke nykyisen radan parantamisesta suuria nopeuksia varten, jos kyseisen radan ulottuman, raideleveyden tai kiskojen akselivälin arvot poikkeavat suurimmalla osalla Euroopan rautatieverkkoa olevista arvoista, ja jos kyseinen rata ei ole suoraan liitetty toisen jäsenvaltion suurten nopeuksien verkkoon, joka on osa Euroopan laajuisen suurten nopeuksien verkosta.Jäsenvaltion, jota asia koskee, on tiedotettava etukäteen komissiolle poikkeusta koskevasta aikomuksestaan ja toimitettava komissiolle asiakirjat, joista käyvät ilmi ne YTE:t tai YTE:ien osat, joita se ei halua sovellettavan, sekä järjestelyt, jotka jäsenvaltio aikoo hanketta toteutettaessa panna täytäntöön edistääkseen aikanaan järjestelmän yhteentoimivuutta, käytön yhteensopivuuden varmistavat siirtymätoimenpiteet sekä poikkeusmenettelyn tekniset, hallinnolliset tai taloudelliset perustelut.c) Kun on kyseessä sellaisen jäsenvaltion alueella suuria nopeuksia varten toteutettavat uusia ratoja tai nykyisten ratojen parantamista koskevat hankkeet, jonka rautatieverkon meri erottaa tai eristää muun yhteisön suurten nopeuksien rautatieverkosta.Asianomaisen jäsenvaltion on tiedotettava Euroopan komissiolle etukäteen poikkeusta koskevasta aikomuksestaan ja toimitettava sille b kohdan toisessa alakohdassa säädetyt asiakirjat.d) Kun on kyseessä nykyisen radan parantaminen suuria nopeuksia varten, jos YTE:ien soveltaminen vaarantaa projektin taloudellisen elinkelpoisuuden.Jäsenvaltion, jota asia koskee, on tiedotettava etukäteen komissiolle poikkeusta koskevasta aikomuksestaan ja toimitettava komissiolle asiakirjat, joista käyvät ilmi ne YTE:t tai YTE:ien osat, joita se ei halua sovellettavan. Komissio tutkii, ovatko jäsenvaltion suunnittelemat toimenpiteet perusteltuja, ja tekee asiasta päätöksen komitean menettelyn mukaisesti.III LUKU Yhteentoimivuuden osatekijät 8 artiklaJäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta yhteentoimivuuden osatekijöitä- saatettaisiin markkinoille vain, jos ne mahdollistavat Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamisen olennaisten vaatimusten mukaisesti,- käytettäisiin alallaan tarkoitustaan vastaavalla tavalla ja ne asennettaisiin ja huollettaisiin asianmukaisesti.Nämä säännökset eivät estä kyseisten osatekijöiden saattamista markkinoille muuta käyttöä varten tai niiden käyttämistä tavanomaisia ratoja varten.9 artiklaJäsenvaltiot eivät voi tämän direktiivin perusteella alueellaan kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa yhteentoimivuuden osatekijöiden sellaista saattamista markkinoille, jonka tarkoituksena on käyttää näitä osatekijöitä Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä, jos nämä osatekijät ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia.10 artikla1. Jäsenvaltioiden on katsottava tässä direktiivissä säädettyjen olennaisten vaatimusten mukaisiksi sellaiset yhteentoimivuuden osatekijät, joilla on liitteessä IV kuvattu EY:n vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutus.2. Se, että yhteentoimivuuden osatekijä täyttää sitä koskevat olennaiset vaatimukset, tarkastetaan suhteessa asiaankuuluviin eurooppalaisiin eritelmiin, silloin kun sellaisia on annettu.3. Eurooppalaisten eritelmien viitteet julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4. Jäsenvaltioiden on julkaistava eurooppalaisia standardeja vastaavien kansallisten standardiensa viitteet.5. Eurooppalaisten standardien puuttuessa jäsenvaltioiden on toimitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle olennaisten vaatimusten soveltamiseksi käytössä olevat standardit ja tekniset eritelmät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 20 artiklan 5 kohdan soveltamista.11 artiklaJos jäsenvaltio tai komissio havaitsee, että eurooppalaiset eritelmät eivät täytä olennaisia vaatimuksia, voidaan päättää kyseisten eritelmien poistamisesta osittain tai kokonaan julkaisuista, joissa ne esiintyvät, tai niiden tarkastamisesta 21 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti sen jälkeen, kun teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/189/ETY (10) mukaisesti perustettua komiteaa on kuultu, ja kun kyse on eurooppalaisista standardeista.12 artikla1. Jos jäsenvaltio havaitsee, että yhteentoimivuuden osatekijä, jolla on EY:n vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutus ja joka on saatettu markkinoille ja käyttötarkoitustaan vastaavaan käyttöön, ei mahdollisesti täytä olennaisia vaatimuksia, jäsenvaltion on suoritettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen käyttöalan rajoittamiseksi, sen käytön kieltämiseksi tai sen poistamiseksi markkinoilta. Jäsenvaltion on välittömästi tiedotettava komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja ilmoitettava tähän päätökseen johtaneet syyt ja erityisesti, johtuuko se, että osatekijä ei vastaa olennaisia vaatimuksia- olennaisten vaatimusten noudattamatta jättämisestä,- eurooppalaisten eritelmien virheellisestä soveltamisesta, silloin kun näitä standardeja piti soveltaa,- eurooppalaisten eritelmien riittämättömyydestä.2. Komissio kuulee viipymättä eri osapuolia. Jos komissio katsoo tämän kuulemisen jälkeen, että toimenpiteet ovat perusteltuja, se ilmoittaa asiasta välittömästi aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle sekä muille jäsenvaltioille. Jos komissio katsoo kyseisen kuulemisen jälkeen, että toimenpiteet eivät ole perusteltuja, se ilmoittaa asiasta välittömästi aloitteen tehneelle jäsenvaltiolle sekä valmistajalle tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneelle edustajalle. Kun 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen perusteluna on eurooppalaisten eritelmien puutteellisuus, noudatetaan 11 artiklassa määriteltyä menettelyä.3. Jos käy ilmi, että EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksella varustettu yhteentoimivuuden osatekijä ei ole vaatimusten mukainen, toimivaltaisen jäsenvaltion on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin vakuutuksen tekijää vastaan ja tiedotettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.4. Komissio varmistaa, että jäsenvaltiot saavat tiedon kyseisen menettelyn etenemisestä ja sen tuloksista.13 artikla1. Laatiessaan yhteentoimivuuden osatekijän EY:n vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutuksen valmistajan tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on noudatettava sitä koskevan YTE:n määräyksiä.2. YTE:ien niin edellyttäessä yhteentoimivuuden osatekijän vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnin suorittaa se tarkastuselin, jonka valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja pyytää tätä tehtävää suorittamaan.3. Jos yhteentoimivuuden osatekijöistä on annettu muita näkökohtia koskevia yhteisön direktiivejä, EY:n vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutus ilmaisee tässä tapauksessa, että yhteentoimivuuden osatekijä täyttää myös näiden muiden direktiivien vaatimukset.4. Jos valmistaja tai sen yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja eivät täytä 1, 2 ja 3 kohdassa esitettyjä velvoitteita, nämä velvoitteet koskevat henkilöä, joka saattaa markkinoille yhteentoimivuuden osatekijän. Tässä direktiivissä säädetyt velvoitteet koskevat eri alkuperää olevien yhteentoimivuuden osatekijöiden tai niiden osien kokoajaa tai yhteentoimivuuden osatekijöitä omaan käyttöönsä valmistavaa valmistajaa.5. a) Jos jäsenvaltio havaitsee, että EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus on annettu epäasianmukaisesti, valmistaja tai tämän yhteisön alueelle sijoittautunut edustaja on velvollinen saattamaan yhteentoimivuuden osatekijän vaatimusten mukaiseksi ja estämään rikkomisen jäsenvaltion määrittämien edellytysten mukaisesti,b) Jos yhteentoimivuuden osatekijää ei saateta vaatimuksia vastaavaksi, jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet yhteentoimivuuden osatekijän markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai varmistettava, että se poistetaan markkinoilta 12 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti,sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan säännösten soveltamista.IV LUKU Osajärjestelmät 14 artiklaKukin jäsenvaltio myöntää omalle alueelleen sijoitettujen tai sen alueelle sijoittautuneiden rautatieyhtiöiden käyttämien Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakenteellisten osajärjestelmien käyttöönottoluvat.Tässä tarkoituksessa jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen takaamiseksi, että kyseiset osajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön vain jos ne on suunniteltu, rakennettu ja asennettu ja/tai niitä käytetään tavalla, joka ei vaikeuta niitä koskevien olennaisten vaatimusten täyttämistä, kun ne yhdistetään Euroopan laajuiseen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmään.15 artiklaJäsenvaltiot eivät voi tämän direktiivin perusteella kieltää, rajoittaa tai vaikeuttaa sellaisten rakenteellisten osajärjestelmien valmistamista, käyttöönottoa ja käyttöä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi Euroopan laajuisessa järjestelmässä ja jotka täyttävät olennaiset vaatimukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 19 artiklan säännösten soveltamista.16 artikla1. Jäsenvaltioiden on katsottava yhteentoimiviksi ja olennaisia vaatimuksia vastaaviksi sellaiset Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän osajärjestelmät, joilla on EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutus.2. Se, että Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakenteellisen osajärjestelmän yhteentoimivuus vastaa olennaisia vaatimuksia, tarkastetaan suhteessa YTE:iin, jos sellaisia on laadittu.3. Jos YTE:iä ei ole laadittu, jäsenvaltiot tiedottavat toisille jäsenvaltioille ja komissiolle käytössä olevista teknisistä säännöistä, joita käytetään olennaisten vaatimusten soveltamisessa.17 artiklaJos käy ilmi, että YTE:t eivät täysin vastaa olennaisia vaatimuksia, asia voidaan jäsenvaltion pyynnöstä tai komission aloitteesta antaa komitean käsiteltäväksi.18 artikla1. EY:n vaatimustenmukaisuusvakuutuksen laatimiseksi hankintayksikkö tai sen edustaja teetättää EY-tarkastuksen tätä tarkoitusta varten valitsemallaan tarkastuselimellä.2. Osajärjestelmän EY-tarkastuksesta vastaavan tarkastuselimen tehtävä alkaa suunnitteluvaiheessa ja jatkuu koko rakennusajan aina osajärjestelmän käyttöönottoa edeltävään luovutukseen saakka.3. Tarkastuselin vastaa EY-tarkastusvakuutukseen liitettävien teknisten asiakirjojen laatimisesta. Näissä asiakirjoissa on oltava tarpeelliset osajärjestelmän ominaisuuksiin liittyvät asiakirjat sekä tarvittaessa kaikki asiakirjat, jotka osoittavat, että yhteentoimivuuden osatekijät ovat vaatimusten mukaisia. Niistä tulee myös käydä ilmi kaikki käyttöolosuhteisiin ja -rajoituksiin, huolto-ohjeisiin, jatkuvaan tai määräaikaiseen tarkkailuun sekä säätöihin ja huoltoon liittyvät tekijät.19 artikla1. Jos jäsenvaltio havaitsee, että EY:n tarkastusvakuutuksella ja teknisillä asiakirjoilla varustettu rakenteellinen osajärjestelmä ei kaikilta osin täytä tämän direktiivin säännöksiä eikä erityisesti olennaisia vaatimuksia, jäsenvaltio voi pyytää lisätarkastuksen suorittamista.2. Pyynnön esittänyt jäsenvaltio ilmoittaa pyydetyistä lisätarkastuksista välittömästi komissiolle esittäen samalla pyynnön perustelut. Komissio käynnistää viipymättä komitean menettelyn.V LUKU Tarkastuselimet 20 artikla1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille elimet, joiden tehtävänä on panna toimeen 13 artiklan mukainen vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arviointimenettely sekä 18 artiklassa tarkoitettu tarkastusmenettely, sekä kunkin elimen vastuualue.Komissio antaa tarkastuselimille tunnistenumerot. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelon näistä elimistä ja niiden tunnistenumeroista sekä niiden vastuualueista ja huolehtii tämän luettelon pitämisestä ajan tasalla.2. Jäsenvaltioiden on arvioitava tarkastuselimet liitteessä VII annettuja arviointiperusteita soveltaen. Elinten, jotka vastaavat asiaa koskevien eurooppalaisten standardien mukaisia arviointiperusteita, katsotaan olevan edellä mainittujen perusteiden mukaisia.3. Jäsenvaltion on peruttava hyväksyntä elimeltä, joka ei enää vastaa liitteessä VII annettuja arviointiperusteita. Jäsenvaltion on välittömästi ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille.4. Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että jonkin toisen jäsenvaltion hyväksymä tarkastuselin ei vastaa asianmukaisia perusteita, asia annetaan komitean käsiteltäväksi, ja se antaa asiasta lausuntonsa kolmen kuukauden kuluessa; komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa kyseessä olevalle jäsenvaltiolle kaikki muutokset, jotka ovat välttämättömiä, jotta tarkastuselin voisi säilyttää sille myönnetyn aseman.5. Tarkastuselinten toiminnan yhdenmukaistaminen toteutetaan tarvittaessa 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.VI LUKU Komitea 21 artikla1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan, jos ne ovat komitean lausunnon mukaisia.Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden määräajassa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä, jollei neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt mainittuja toimenpiteitä.3. Komitea voi käsitellä mitä tahansa Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen liittyvää kysymystä.4. Komitea voi tarvittaessa perustaa työryhmiä avustamaan itseään tehtäviensä suorittamisessa, erityisesti tarkastuselinten työn yhdenmukaistamisessa.5. Komitea muodostetaan heti tämän direktiivin tultua voimaan.VII LUKU Loppumääräykset 22 artiklaKaikki tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tehdyt päätökset osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja käyttöönsoveltuvuuden arvioinnista, Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän osajärjestelmien tarkastamisesta sekä 11, 12, 17 ja 19 artiklan mukaisesti tehdyt päätökset on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä ilmoitetaan asianomaiselle mahdollisimman pian, ja hänelle ilmoitetaan lisäksi kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön tarjoamat muutoksenhakumenettelyt sekä muutoksenhaun määräajat.23 artikla1. Jäsenvaltioiden on muutettava ja säädettävä lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä siten, että ne sallivat yhteentoimivuuden osatekijöiden käytön ja tämän direktiivin mukaisten osajärjestelmien käyttöönoton ja käytön viimeistään 30 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. Jäsenvaltioiden on välittömästi ilmoitettava näistä muutoksista komissiolle.2. Kun jäsenvaltiot hyväksyvät 1 kohdassa tarkoitettuja säännöksiä, niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä kyseinen viittaus kyseisten säännösten virallisen julkaisun yhteydessä. Jäsenvaltioiden on annettava yksityiskohtaiset säännöt siitä, miten viittaukset tehdään.24 artiklaKomission on annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka toinen vuosi kertomus Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden alalla tapahtuneesta edistymisestä.25 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.26 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 23 päivänä heinäkuuta 1996.Neuvoston puolestaI. YATESPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 134, 17.5.1994, s. 6(2) EYVL N:o C 397, 31.12.1994, s. 8(3) EYVL N:o C 210, 14.8.1995, s. 38(4) Euroopan parlamentin lausunto annettu 19 päivänä tammikuuta 1995 (EYVL N:o C 43, 20.2.1995, s. 60), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 8 päivänä joulukuuta 1995 (EYVL N:o C 356, 30.12.1995, s. 43) ja Euroopan parlamentin päätös tehty 16 päivänä huhtikuuta 1996 (EYVL N:o C 141, 13.5.1996, s. 48).(5) EYVL N:o C 33, 8.2.1991, s. 1(6) EYVL N:o L 237, 24.8.1991, s. 25(7) EYVL N:o L 175, 5.7.1985, s. 40(8) Urakkasopimusmenettelyjen yhteensovittamisesta vesi- ja energiahuollon, liikenteen ja televiestinnän aloilla direktiivi (EYVL N:o L 199, 9.8.1993, s. 84), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(9) Neuvoston 22 päivänä heinäkuuta 1993 tekemä päätös teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja EY-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä (EYVL N:o L 220, 30.8.1993, s. 23)(10) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.LIITE I EUROOPAN LAAJUINEN SUURTEN NOPEUKSIEN RAUTATIEJÄRJESTELMÄ 1. Infrastruktuurit a) Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän perusrakenteet ovat perustamissopimuksen 129 c artiklassa tarkoitettujen suuntaviivojen mukaisesti yksilöityjen Euroopan laajuisen liikenneverkon ratojen perusrakenteita,- jotka on rakennettu tai rakennetaan erityisesti suuria nopeuksia varten,- jotka on parannettu tai parannetaan erityisesti suuria nopeuksia varten.Niihin voi kuulua lisä- ja liitosratoja, erityisesti uusien tai suurnopeusliikennettä varten parannettujen rataosuuksien liitoksia kaupunkien keskustoissa sijaitseviin rautatieasemiin, jolloin nopeuksissa on otettava huomioon paikalliset olosuhteet.b) Suurten nopeuksien ratoihin kuuluvat- erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetut tai rakennettavat radat, joilla voidaan ajaa yleensä vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella,- erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut tai parannettavat radat, joilla voidaan ajaa noin 200 kilometrin tuntinopeudella,- erityisesti suurnopeusjunia varten parannetut erityiset radat, joissa maasto, korkeuserot tai kaupunkiympäristö aiheuttavat hankaluuksia ja joilla nopeus on mukautettava tapauskohtaisesti.2. Liikkuva kalusto Kehittyneen teknologian suurnopeusjunat on suunniteltava siten, että voidaan taata turvallinen ja keskeytymätön liikenne- vähintään 250 kilometrin tuntinopeudella erityisesti suurnopeusjunia varten rakennetuilla tai rakennettavilla radoilla, joilla voidaan asianmukaisissa oloissa saavuttaa yli 300 kilometrin tuntinopeuksia,- noin 200 kilometrin tuntinopeudella nykyisillä erityisesti parannetuilla tai parannettavilla radoilla,- mahdollisimman suurella nopeudella muilla radoilla.3. Infrastruktuurien ja liikkuvan kaluston yhteensopivuus Suurnopeusjunapalvelut edellyttävät erittäin suurta yhtenäisyyttä infrastruktuurin ja liikkuvan kaluston välillä. Tämä yhteensopivuus vaikuttaa olennaisesti suoritustasoon, turvallisuuteen sekä palvelujen laatuun ja kustannuksiin.LIITE II OSAJÄRJESTELMÄT 1. Tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä Euroopan laajuinen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmä voidaan jakaa osajärjestelmiin seuraavasti:1.1 joko rakenteellisin perustein:- infrastruktuurit- energia- liikenteen hallinta, ohjaus ja opasteet/merkinanto- liikkuva kalusto1.2 tai toiminnallisin perustein:- huolto- ympäristöasiat- käyttötoiminta- käyttäjät2. Kunkin osajärjestelmän yhteentoimivuuteen liittyvät näkökohdat yksilöidään yhteiselle edustuselimelle annetuissa YTE:ien laatimista koskevissa toimeksiannoissa.Edellä 6 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisesti toimeksiannoista päätetään komitean menettelyn mukaisesti.Tarpeen vaatiessa yhteinen edustuselin täsmentää tehtävänmäärittelyissä yksilöidyt yhteentoimivuuteen liittyvät näkökohdat 5 artiklan 3 kohdan e alakohdan säännösten mukaisesti.3. Edellä 5 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina yhteentoimivuuden toteuttamiseksi olennaisina parametreinä pidetään seuraavia:OLENNAISET PARAMETRIT- infrastruktuurien vähimmäisulottuma- kaltevuuden vähimmäissäde- raideleveys- rataan kohdistuvat enimmäisrasitukset- laitureiden vähimmäispituus- laitureiden korkeus- syöttövirran jännite- ajojohtojen muoto- ERTMS:n (1) ominaisuudet- pyörän akseliin kohdistuva rasitus- junien enimmäispituus- junien koko- jarrujen vähimmäisominaisuudet- liikkuvan kaluston sähköiset vähimmäisominaisuudet- liikkuvan kaluston mekaaniset vähimmäisominaisuudet- junien turvallisuuteen liittyvät käyttöominaisuudet- ulkoiseen meluun liittyvät vähimmäisominaisuudet- ulkoiseen värähtelyyn liittyvät vähimmäisominaisuudet- ulkoisiin sähkömagneettisiin häiriöihin liittyvät vähimmäisominaisuudet- sisämeluun liittyvät vähimmäisominaisuudet- ilmastointiin liittyvät vähimmäisominaisuudet- liikuntarajoitteisten kuljetukseen liittyvät ominaisuudet(1) Euroopan rataliikenneohjausjärjestelmäLIITE III OLENNAISET VAATIMUKSET 1. Yleiset vaatimukset 1.1 Turvallisuus1.1.1 Turvallisuuden kannalta olennaisten laitteiden, erityisesti junaliikenteessä käytettyjen laitteiden suunnittelun, rakentamisen tai valmistamisen sekä huollon ja valvonnan on taattava sellainen turvataso, joka vastaa verkolle vahvistettuja tavoitteita, myös määritellyissä vaaratilanteissa.1.1.2 Pyörien ja kiskojen kosketuksessa vaikuttavien tekijöiden on oltava sellaisten junankulun vakavuusperusteiden mukaisia, että niillä taataan turvallinen liikenne sallitulla enimmäisnopeudella.1.1.3 Käytettävien laitteiden on kestettävä käyttöaikanaan niille määritetyt tavanomaiset tai poikkeukselliset rasitukset. Niiden satunnaisista vioista turvallisuudelle aiheutuvat seuraukset on rajoitettava asianmukaisilla keinoilla.1.1.4 Kiinteät laitteistot ja liikkuva kalusto on suunniteltava ja käytettävät materiaalit valittava siten, että tulipalon sattuessa voidaan rajoittaa tulen leviäminen, savunmuodostus ja niiden vaikutukset.1.1.5 Laitteet, jotka on tarkoitettu matkustajien käytettäviksi, on suunniteltava siten, ettei heille muodostu vaaraa, jos he käyttävät näitä laitteita muutoin kuin ohjeissa tarkoitetulla tavalla.1.1 Luotettavuus - käyttökuntoJunaliikenteen kiinteiden tai liikkuvien osatekijöiden seuranta ja huolto on järjestettävä ja toteutettava sekä niiden laajuus määritettävä siten, että ne toimivat asianmukaisesti säädetyissä oloissa.1.3 Terveysnäkökohdat1.3.1 Sellaisia materiaaleja, jotka voivat käyttötavastaan johtuen vaarantaa niiden kanssa kosketuksiin joutuvien ihmisten terveyden, ei saa käyttää junissa eikä rautateiden infrastruktuureissa.1.3.2 Materiaalien ja niiden käytön on oltava sellaisia, että voidaan rajoittaa haitallisten ja vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.1.4 Ympäristönsuojelu1.4.1 Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rakentamisen ja käytön ympäristövaikutukset on arvioitava ja otettava huomioon voimassaolevien yhteisön säännösten mukaisesti järjestelmää suunniteltaessa.1.4.2 Junissa ja infrastruktuureissa käytettyjen materiaalien on oltava sellaisia, että voidaan välttää ympäristölle haitallisten tai vaarallisten savujen tai kaasujen muodostuminen, erityisesti tulipalossa.1.4.3 Liikkuva kalusto ja sähkönottojärjestelmä on suunniteltava ja toteutettava siten, että ne sopivat sähkömagneettisilta ominaisuuksiltaan yhteen sellaisten julkisten tai yksityisten laitteistojen, laitteiden ja verkkojen kanssa, joihin ne saattavat vaikuttaa.1.5 Tekninen yhteensopivuusInfrastruktuurien ja kiinteiden laitteistojen teknisten ominaisuuksien on sovittava yhteen keskenään sekä Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä liikennöivien junien ominaisuuksien kanssa.Jos näiden vaatimusten noudattaminen osoittautuu vaikeaksi tietyissä verkon osissa, voidaan turvautua väliaikaisiin ratkaisuihin, joiden on taattava yhteensopivuus tulevaisuudessa.2. Kunkin osajärjestelmän erityisvaatimukset 2.1 Infrastruktuurit2.1.1 TurvallisuusOn ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, jotta vältettäisiin asiaton pääsy suurten nopeuksien ratojen laitteistoihin.On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin, jotta rajoitettaisiin ihmisten joutumista vaaraan, erityisesti suurnopeusjunien saapuessa asemalle ja lähtiessä sieltä.Sellaiset infrastruktuurit, joihin yleisö pääsee, on suunniteltava ja toteutettava siten, että voidaan rajoittaa ihmisille koituvia turvariskejä (infrastruktuurien vakavuus, tulipalot, pääsy sinne, evakuointi ja laiturit).On ryhdyttävä tarkoituksenmukaisiin toimiin pitkien tunnelien erityisten turvaolojen ottamiseksi huomioon.2.2 Energia2.2.1 TurvallisuusVirransyöttölaitteiden toiminta ei saa vaarantaa suurnopeusjunien eikä ihmisten (matkustajat, käyttöhenkilökunta, ratavarren asukkaat, sivulliset) turvallisuutta.2.2.2 YmpäristönsuojeluVirransyöttölaitteiden toiminnan ympäristölle aiheuttaman häiriön on pysyteltävä määritellyissä rajoissa.2.2.3 Tekninen yhteensopivuusEuroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä käytettävien sähköjärjestelmien on- mahdollistettava se, että junat pystyvät määriteltyihin suorituksiin,- sovittava yhteen juniin asennettujen sähkönottolaitteiden kanssa.2.3 Liikenteen hallinta, ohjaus ja opasteet/merkinanto2.3.1 TurvallisuusEuroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä käytettyjen hallinta- ja ohjauslaitteiden sekä opaste/merkinantolaitteiden ja niiden toiminnan on mahdollistettava verkolle asetettujen turvatavoitteiden mukainen liikenne.2.3.2 Tekninen yhteensopivuusKaikki uudet yhteensopivien hallinta- ja ohjauslaitteiden ja liikenneopastejärjestelmien käyttöönoton jälkeen rakennetut suurten nopeuksien infrastruktuurit ja kaikki uusi liikkuva suurnopeuskalusto on mukautettava näiden järjestelmien käyttöön.Junien ohjaamoihin asennettujen hallinta-, ohjaus- ja merkinantolaitteiden on oltava sellaisia, että niiden tavanomainen käyttö Euroopan laajuisessa suurten nopeuksien rautatiejärjestelmässä määritellyissä oloissa on mahdollista.2.4 Liikkuva kalusto2.4.1 TurvallisuusLiikkuvan kaluston ja vaunujen välisten liitosten rakenteet on suunniteltava siten, että matkustaja- ja ohjaamotilat ovat suojattuja, jos junat törmäävät tai suistuvat raiteilta.Sähkölaitteet eivät saa vaarantaa hallinta-, ohjaus- ja merkinantolaitteiden toimintavarmuutta.Jarrutustekniikan ja -tehon on oltava yhteensopivia raiteiden, insinöörityön ja liikenneopastejärjestelmien kanssa.On ryhdyttävä toimenpiteisiin, jotta ihmiset eivät pääse jännitteisiin laitteisiin eikä heille aiheudu sen takia vaaraa.On oltava käytettävissä laitteita, joiden avulla matkustajat voivat ilmoittaa vaarasta kuljettajalle ja junahenkilökunta voi olla yhteydessä häneen.Ovissa on oltava matkustajien turvallisuuden takaava sulkemis- ja avausjärjestelmä.Hätäuloskäynnit on merkittävä.On ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin suurten tunneleiden erityisten turvavaatimusten huomioon ottamiseksi.Riittävän tehokas hätävalaistusjärjestelmä, jolla on riittävä oma tehonlähde, on junissa pakollinen.Junissa on oltava kuulutusjärjestelmä, jonka avulla juna- ja ratapihahenkilökunta voivat välittää viestejä matkustajille.2.4.2 Luotettavuus - käyttökuntoTärkeimmät laitteet eli ajo-, veto- ja jarrutus- sekä hallinta- ja ohjauslaitteet on suunniteltava siten, että määritellyssä vaaratilanteessa juna voi jatkaa matkaa siten, että käyttöön jääville laitteille ei aiheudu vakavaa vaaraa.2.4.3 Tekninen yhteensopivuusSähkölaitteiden on oltava yhteensopivia hallinta-, ohjaus- ja merkinantolaitteiden toiminnan kanssa.Virranottolaitteiden on oltava sellaisia, että junat voivat kulkea Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän virransyöttöjärjestelmän avulla.Liikkuvan kaluston on oltava sellaista, että se voi kulkea kaikilla rataosuuksilla, joilla sitä tullaan käyttämään.2.5 Huolto2.5.1 TerveysnäkökohdatHuoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa olla terveydelle haitallisia.2.5.2 YmpäristönsuojeluHuoltokeskuksissa käytettävät tekniset laitteet ja menetelmät eivät saa ylittää ympäristön kannalta hyväksyttäviä haittatasoja.2.5.3 Tekninen yhteensopivuusSuurnopeusjunia käsittelevien huoltolaitteiden on oltava sellaisia, että niillä voidaan suorittaa turva- ja siivoustyöt kaikissa junissa, joita varten ne on suunniteltu.2.6 Ympäristö2.6.1 TerveysnäkökohdatEuroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän käytössä on noudatettava säädettyjä melutasoja.2.6.2 YmpäristönsuojeluEuroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän käyttö ei saa aiheuttaa maaperässä sen tasoista värähtelyä, että se häiritsee liikaa tavallisessa kunnossa olevaa infrastruktuuria, lähellä suoritettavia toimintoja ja radan ympäristöä.2.7 Käyttö2.7.1 TurvallisuusnäkökohdatVerkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajilla sekä junahenkilökunnalla on oltava riittävä pätevyys, jotta voidaan taata turvallinen kansainvälinen käyttö.Huoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden ja asianomaisten toimijoiden huoltokeskuksissa käyttöönottaman laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellaiset, että voidaan taata korkea turvataso.2.7.2 Luotettavuus - käyttökuntoHuoltotoimien ja huoltovälin, huoltohenkilökunnan koulutuksen ja pätevyyden ja asianomaisten toiminnanharjoittajien huoltokeskuksissa käyttöönottaman laadunvarmistusjärjestelmän on oltava sellainen, että järjestelmälle voidaan taata korkea luotettavuus- ja käyttötaso.2.7.3 Tekninen yhteensopivuusVerkoilla on oltava yhtenäiset käyttösäännöt ja kuljettajien, junahenkilökunnan ja liikenteenohjaajien pätevyyden on oltava sellainen, että voidaan taata Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän tehokas käyttö.LIITE IV YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT EY-vakuutus - yhdenmukaisuudesta - käyttöönsoveltuvuudesta 1. Yhteentoimivuuden osatekijätEY-vakuutusta sovelletaan edellä 3 artiklassa tarkoitettuihin yhteentoimivuuden osatekijöihin, jotka liittyvät Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuteen. Yhteentoimivuuden osatekijöitä voivat olla:1.1 Tavanomaiset osatekijätOsatekijät, jotka eivät koske erityisesti rautateitä ja joita voidaan käyttää sellaisenaan muilla aloilla.1.2 Tavanomaiset osatekijät, joilla on erityisominaisuuksiaOsetekijät, jotka eivät sinänsä koske erityisesti rautateitä, mutta joilla on oltava erityistoimintoja rautateillä käytettäessä.1.3 ErityistekijätOsatekijät, jotka koskevat erityisesti rautateitä.2. SoveltamisalaEY-vakuutus koskee- jonkin tarkastuselimen (joidenkin tarkastuselinten) suorittamaa arviointia siitä, täyttääkö jokin yhteentoimivuuden osatekijä sellaisenaan, erillään arvioituna, niiden teknisten eritelmien vaatimukset, jotka sen on täytettävä,- tai jonkin tarkastuselimen (joidenkin tarkastuselinten) suorittamaa arviointia/tarkastelua siitä, soveltuuko jokin yhteentoimivuuden osatekijä, arvioituna rautatiekäyttöä ja erityisesti liitäntöjä varten, tarkoitettuun käyttöönsä, erityisesti suhteessa toiminnallisiin teknisiin eritelmiin, jotka on tarkastettava.Tarkastuselinten sekä suunnittelu- että tuotantovaiheessa käyttöönottamissa arviointimenettelyissä sovelletaan päätöksessä 93/465/ETY määriteltyjä moduuleita YTE:issä mainittujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.3. EY-vakuutuksen sisältöVaatimustenmukaisuutta tai käyttöönsoveltuvuutta koskeva EY-vakuutus ja siihen liittyvät asiakirjat on päivättävä ja allekirjoitettava.Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin käyttöohjeet ja siinä on mainittava seuraavat asiat:- viittaukset direktiiviin- valmistajan tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (toiminimi ja täydellinen osoite, edustajan osalta myös valmistajan tai rakentajan toiminimi)- yhteentoimivuuden osatekijän kuvaus (merkki, tyyppi tms.)- vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusvakuutusmenettely (13 artikla)- kaikki aiheelliset kuvaukset yhteentoimivuuden osatekijästä ja erityisesti käyttöolosuhteet- vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusarviointiin osallistune(id)en tarkastuselimen (tarkastuselinten) nimi ja osoit(t)e(et) sekä tarkastustodistuksen päivämäärä ja tarvittaessa todistuksen voimassaoloaika ja -ehdot- tarvittaessa viittaus eurooppalaisiin eritelmiin- tilaaja, jolla on valtuudet antaa tehtävä valmistajalle tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneelle edustajalle.LIITE V OSAJÄRJESTELMÄT EY-TARKASTUSVAKUUTUS EY-tarkastusvakuutus ja siihen liittyvät asiakirjat on päivättävä ja allekirjoitettava.Vakuutus on laadittava samalla kielellä kuin siihen liittyvät tekniset asiakirjat ja siinä on mainittava seuraavat asiat:- viittaukset direktiiviin- hankintayksikön (tilaajan) tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite (toiminimi ja täydellinen osoite, edustajan osalta myös tilaajan toiminimi)- lyhyt kuvaus osajärjestelmästä- edellä 18 artiklassa tarkoitetun EY-tarkastuksen suorittaneen tarkastuselimen nimi ja osoite- viittaukset teknisiin asiakirjoihin- kaikki aiheelliset väliaikaiset tai lopulliset määräykset, joita osajärjestelmän on noudatettava, erityisesti tarpeen vaatiessa käyttörajoitukset tai -ehdot- EY-vakuutuksen voimassaoloaika, jos vakuutus on väliaikainen- allekirjoittajan henkilöllisyys.LIITE VI OSAJÄRJESTELMÄT EY-TARKASTUS 1. EY-tarkastus on menettely, jolla tarkastuselin tilaajan tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan pyynnöstä tarkastaa ja todistaa, että osajärjestelmä- on direktiivin säännösten mukainen- on muiden perustamissopimuksen noudattamiseksi sovellettavien säännösten mukainen ja voidaan ottaa käyttöön.2. Osajärjestelmän tarkastamisessa on seuraavat vaiheet:- kokonaissuunnittelu- osajärjestelmän rakentaminen, johon sisältyvät erityisesti rakennustyöt, osien kokoaminen, kokonaisuuden säätö- valmiin osajärjestelmän testaaminen.3. EY-tarkastuksesta vastaava tarkastuselin laatii vaatimustenmukaisuustodistuksen tilaajalle tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneelle edustajalle, joka puolestaan laatii EY-tarkastusvakuutuksen sen jäsenvaltion valvontaviranomaiselle, johon osajärjestelmä sijoitetaan ja/tai jossa sitä käytetään.4. Tarkastusvakuutukseen liittyvät tekniset asiakirjat laaditaan seuraavasti:- infrastruktuurit: rakennuttamissuunnitelmat, maaperä- ja raudoitustöiden vastaanottopöytäkirjat, selvitykset testauksista ja betonitöiden tarkastuksesta,- muiden osajärjestelmien osalta toteuttamista vastaavat yleissuunnitelmat ja yksityiskohtaiset suunnitelmat, sähkö- ja hydrauliset kaaviot, ohjauspiirikaaviot, tieto- ja automaatiojärjestelmien kuvaus, toimintaa ja huoltoa koskevat huomiot jne.,- luettelo 3 artiklassa tarkoitetuista osajärjestelmään sisältyvistä osista,- jäljennökset vaatimustenmukaisuutta ja käyttöönsoveltuvuutta koskevista EY-vakuutuksista, jotka mainituilla osilla on oltava direktiivin 13 artiklan säännösten mukaisesti, ja tarvittaessa vastaavat laskelmat sekä tarkastuselinten yhteisten teknisten eritelmien perusteella tekemien testien ja tutkimusten selvitykset,- EY-tarkastuksesta vastaavan tarkastuselimen todistus siitä, että hanke on tämän direktiivin säännösten mukainen, sekä vastaavat tarkastuselimen tarkastamat ja hyväksymät laskelmat; todistuksessa täsmennetään tarvittaessa töiden aikana esitetyt varaumat, joita ei ole peruttu, sekä kertomukset tarkastuselimen tehtävänsä aikana jäljempänä 5.3 ja 5.4 kohdan mukaisesti suorittamista tarkastuksista.5. Valvonta5.1 EY-valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että osajärjestelmän toteuttamisen aikana täytetään teknisissä asiakirjoissa määrätyt velvoitteet.5.2 Hankkeen toteutuksen tarkastamisesta vastaavalla tarkastuselimellä on oltava aina vapaa pääsy työmaille, tehtaisiin ja verstaisiin, varasto- ja tarvittaessa esivalmistusalueille, testauslaitoksiin ja yleensä kaikkiin paikkoihin, joihin pääsyn se voisi katsoa tarpeelliseksi tehtävänsä suorittamisen kannalta. Tilaajan tai sen yhteisön alueelle sijoittautuneen edustajan on annettava tai toimitettava tarkastuselimelle kaikki tarvittavat asiakirjat ja erityisesti työsuunnitelmat ja osajärjestelmää koskevat tekniset asiakirjat.5.3 Tarkastaakseen töiden toteutuksen tarkastuselimen on tehtävä ajoittain tarkastuksia varmistaakseen, että direktiivin säännöksiä noudatetaan, ja se antaa tällöin tarkastuskertomuksen toteutuksesta vastaaville ammatti-ihmisille. Tarkastuselin voi vaatia, että se kutsutaan seuraamaan tiettyjä rakennustyön vaiheita.5.4 Lisäksi valvontaelin voi tehdä yllätystarkastuksia työmaalle tai tehtaisiin ja verstaisiin. Näiden käyntien yhteydessä se voi suorittaa täydellisiä tai osatarkastuksia. Se antaa selostuksen käynnistä ja tarvittaessa tarkastuskertomuksen toteutuksesta vastaaville ihmisille.6. Edellä 4 kohdassa tarkoitettu asiakirjakokonaisuus on liitettävä osajärjestelmän tarkastuksesta vastaavan tarkastuselimen antamaan vaatimustenmukaisuustodistukseen ja toimitettava tilaajalle tai tämän yhteisön alueelle sijoittautuneelle asiamiehelle. Asiakirjat liitetään EY-tarkastusvakuutukseen, jonka tilaaja osoittaa asianomaisen jäsenvaltion asiasta vastaavalle viranomaiselle.Tilaaja säilyttää yhden jäljennöksen asiakirjoista koko osajärjestelmän olemassaolon ajan. Se toimitetaan muille jäsenvaltioille, jos nämä pyytävat sitä.7. Kunkin tarkastuselimen on julkaistava tietyin väliajoin aiheelliset tiedot, jotka koskevat- vastaanotettuja EY-tarkastushakemuksia- annettuja vaatimustenmukaisuustodistuksia- hylättyjä vaatimustenmukaisuustodistuksia.8. Asiakirjat ja EY-tarkastusmenettelyihin liittyvä kirjeenvaihto on laadittava jollakin sen jäsenvaltion virallisista kielistä, johon tilaaja tai tämän yhteisön alueella toimiva edustaja on sijoittautunut, tai jollakin edellisen hyväksymällä kielellä.LIITE VII VÄHIMMÄISPERUSTEET, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON OTETTAVA HUOMIOON TARKASTUSELINTEN ILMOITTAMISESSA 1. Tarkastuselin, sen johtaja ja tarkastustoimista vastaava henkilökunta eivät voi olla mukana suoraan tai edustajien ominaisuudessa keskeisten osien tai osajärjestelmien suunnittelussa, valmistuksessa, rakentamisessa, pitämisessä kaupan tai huollossa, eivätkä niiden käytössä. Valmistaja tai rakentaja ja tarkastuselin voivat kuitenkin vaihtaa teknisiä tietoja.2. Tarkastuselimen ja tarkastushenkilökunnan on suoritettava tarkastustoimet itsenäisesti ja ammattitaitoisesti, eivätkä mitkään, varsinkaan taloudelliset painostus- tai yllytystoimet saa vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, erityisesti jos niitä harjoittavat henkilöt tai henkilöryhmät, joiden etuihin tarkastustulokset vaikuttavat.3. Tarkastuselimellä on oltava riittävästi henkilökuntaa ja valmiuksia voidakseen suorittaa asianmukaisesti tarkastuksiin liittyvät tekniset ja hallinnolliset tehtävät; sillä on myös oltava mahdollisuus saada käyttöönsä tarpeellista aineistoa poikkeuksellisiin tarkastuksiin.4. Tarkastushenkilökunnalla on oltava- hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus,- tarkastuksiin liittyvien määräysten tyydyttävä tuntemus ja riittävä kokemus niiden tekemisestä,- tarvittava kyky sellaisten todistusten, päytäkirjojen ja kertomusten laatimiseen, joista käyvät ilmi tarkastusten tulokset.5. Tarkastushenkilökunnan riippumattomuus on taattava. Tarkastajan palkka ei saa riippua hänen tekemiensä tarkastusten määrästä tai niiden tuloksista.6. Tarkastuselimen on otettava vastuuvakuutus, jollei valtio vastaa siitä kansallisen lainsäädäntönsä perusteella tai jollei jäsenvaltio suorita itse näitä tarkastuksia.7. Tarkastuselimen henkilökuntaa koskee vaitiolovelvollisuus kaiken sen suhteen, mitä he saavat tietoonsa suorittaessaan tehtäväänsä (paitsi sen valtion toimivaltaisiin viranomaisiin nähden, jossa he toimivat) tämän direktiivin tai sen täytäntöönpanemiseksi annetun sisäisen lainsäädännön muiden säännösten mukaisesti.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/95/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006 , tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (kodifioitu toisinto)   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               27.12.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 374/10

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2006/95/EY,

   annettu 12 päivänä joulukuuta 2006,
   tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä
   (kodifioitu toisinto)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä helmikuuta 1973 annettua neuvoston direktiiviä 73/23/ETY (3) on muutettu huomattavalta osin (4). Mainittu direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava.

               (2)

               Jäsenvaltioissa voimassa olevat säännökset tietyllä jännitealueella toimivien sähkölaitteiden turvallisuuden varmistamiseksi voivat olla erilaisia ja siten estää kauppaa.

               (3)

               Tiettyjä sähkölaitteita koskevassa turvallisuuslainsäädännössä käytetään tietyissä jäsenvaltioissa ennaltaehkäiseviä ja repressiivisiä keinoja velvoittavien säännösten muodossa.

               (4)

               Toisissa jäsenvaltioissa saman tavoitteen saavuttamiseksi turvallisuuslainsäädännössä viitataan standardointijärjestöjen laatimiin standardeihin. Tällaisen järjestelmän etuna on mahdollisuus nopeaan tekniseen kehitykseen mukautumiseen turvallisuusvaatimuksia laiminlyömättä.

               (5)

               Tietyissä jäsenvaltioissa standardit hyväksytään hallinnollisessa menettelyssä. Tällainen hyväksyminen ei millään tavalla vaikuta standardien tekniseen sisältöön eikä rajoita niiden käyttöedellytyksiä. Tällainen hyväksyminen ei siten voi yhteisön kannalta muuttaa yhdenmukaistettujen ja julkaistujen standardien vaikutuksia.

               (6)

               Jos sähkölaite on tiettyjen kaikissa jäsenvaltioissa tunnustettujen turvallisuusvaatimusten mukainen, seurauksena tulisi olla sähkölaitteen vapaa liikkuvuus yhteisössä. Näiden vaatimusten mukaisuus voitaisiin, rajoittamatta muunlaista todistusmenettelyä, osoittaa viittaamalla yhdenmukaistettuihin standardeihin, joihin nämä ehdot sisältyvät. Tällaiset yhdenmukaistetut standardit tulisi vahvistaa jäsenvaltioiden toisilleen ja komissiolle ilmoittamien toimielinten yhteisellä sopimuksella ja ne tulisi julkistaa mahdollisimman laajalti. Tällaisen yhdenmukaistamisen tulisi poistaa kansallisten standardien välisistä eroista johtuvat haitat kaupankäynnille.

               (7)

               Sähkölaitteen voidaan, tämän kuitenkaan rajoittamatta muunlaista todistusmenettelyä, katsoa olevan yhdenmukaistettujen standardien mukainen toimivaltaisen tarkastuslaitoksen kiinnittämän merkin tai antaman todistuksen perusteella, tai jos niitä ei ole, valmistajan antaman vaatimustenmukaisuusvakuutuksen perusteella. Kaupan esteiden poistamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi tunnustettava tällaiset merkit, todistukset tai vakuutukset näyttöaineistoksi. Tätä tarkoitusta varten edellä tarkoitetut merkit ja todistukset tulisi julkistaa erityisesti julkaisemalla ne Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

               (8)

               Väliaikaisena toimenpiteenä voidaan sellaisten sähkölaitteiden vapaa liikkuvuus, joita koskevia yhdenmukaistettuja standardeja ei vielä ole, saada aikaan soveltamalla muiden kansainvälisten toimielinten tai jonkin yhdenmukaistettuja standardeja laativan toimielimen vahvistamia turvallisuussäännöksiä tai standardeja.

               (9)

               On mahdollista, että sähkölaite voidaan laskea vapaasti liikkeelle siitä huolimatta, että se ei ole turvallisuusvaatimusten mukainen, ja sen vuoksi on tämän vaaran vähentämiseksi suotavaa antaa tarkoituksenmukaiset säännökset.

               (10)

               Neuvoston päätöksessä 93/465/ETY (5) määritetään vaatimustenmukaisuuden arvioinnin eri vaiheita koskevat moduulit, jotka on tarkoitettu käytettäväksi teknistä yhdenmukaistamista koskevissa direktiiveissä.

               (11)

               Menettelyjen valinta ei saisi johtaa koko yhteisössä jo vahvistetun sähkölaitteiden turvallisuuden tason laskuun.

               (12)

               Tämä direktiivi ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden velvollisuuksiin, jotka koskevat liitteessä V olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Tässä direktiivissä ’sähkölaitteella’ tarkoitetaan kaikkia vaihtovirralla nimellisjännitealueella 50-1 000 V ja tasavirralla nimellisjännitealueella 75-1 500 V toimivia sähkölaitteita, lukuun ottamatta liitteessä II lueteltuja laitteita ja ilmiöitä.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sähkölaite voidaan saattaa markkinoille vain, jos se on valmistettu yhteisössä voimassa olevan hyvän turvallisuusteknisen käytännön mukaisesti siten, että se ei oikein asennettuna, huollettuna ja käyttötarkoituksensa mukaisesti käytettynä aiheuta vaaraa ihmisille, kotieläimille tai omaisuudelle.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen turvallisuustavoitteiden pääkohdat luetellaan liitteessä I.
   3 artikla
   Jäsenvaltioiden on huolehdittava, ettei yrityksille muodosteta turvallisuussyistä 2 artiklan säännösten mukaisen sähkölaitteen vapaan liikkuvuuden estettä yhteisössä 5, 6, 7 tai 8 artiklassa säädettyjen ehtojen mukaan.
   4 artikla
   Sähkölaitteiden osalta jäsenvaltioiden on varmistettava, etteivät sähköntoimittajat aseta sähkölaitetta koskevia 2 artiklassa säädettyjä turvallisuusvaatimuksia tiukempia vaatimuksia ehtona verkkoon liittämiselle tai sähkön toimittamiselle sähkölaitteen käyttäjille.
   5 artikla
   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden toimivaltaiset hallintoviranomaiset katsovat 2 artiklan säännösten mukaiseksi erityisesti sellaisen sähkölaitteen, joka on yhdenmukaistettujen standardien turvallisuusvaatimusten mukainen, 2 artiklassa tarkoitettua markkinoille saattamista ja 3 artiklassa tarkoitettua vapaata liikkuvuutta varten.
   Standardit katsotaan yhdenmukaistetuiksi, kun jäsenvaltioiden 11 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoittamat tarkastuslaitokset ovat yhteisellä sopimuksella laatineet standardit ja julkaisseet ne kansallisten menettelyjen mukaisesti. Standardit on pidettävä ajan tasalla teknisen kehityksen ja hyvän turvallisuusteknisen käytännön muutosten osalta.
   Luettelo yhdenmukaistetuista standardeista ja niiden viitenumerot on julkaistava tiedoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   6 artikla
   1.   Jos 5 artiklassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja ei vielä ole laadittu ja julkaistu, jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden toimivaltaiset hallintoviranomaiset katsovat, 2 artiklassa tarkoitettua markkinoille saattamista ja 3 artiklassa tarkoitettua vapaata liikkuvuutta varten, 2 artiklan säännösten mukaiseksi myös sähkölaitteen, joka on niiden kansainvälisen sähkölaitteiden koetusmääräyksiä valmistelevan komission (International Commission on the Rules for the Approval of Electrical Equipment, CEE) tai kansainvälisen sähköteknisen standardoimisjärjestön (International Electrotechnical Commission, IEC) turvallisuussäännösten mukainen, joiden osalta on sovellettu 2 ja 3 kohdassa säädettyä julkaisumenettelyä.
   2.   Komissio ilmoittaa 1 kohdassa tarkoitetut turvallisuussäännökset jäsenvaltioille tämän direktiivin tullessa voimaan ja sen jälkeen aina kun niitä julkaistaan. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioita kuultuaan ne säännökset ja erityisesti ne vaihtoehdot, jotka se suosittelee julkistettavaksi.
   3.   Jäsenvaltioiden on kolmen kuukauden kuluessa ilmoitettava komissiolle mahdollisista edellä säädettyä menettelyä noudattaen ilmoitettuja säännöksiä koskevista väitteistään ja esitettävä ne turvallisuusperustelut, joiden vuoksi kyseistä säännöstä ei pitäisi tunnustaa.
   Ne turvallisuussäännökset, joita ei ole vastustettu, on julkaistava tiedoksi Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   7 artikla
   Jos 5 artiklassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja tai 6 artiklan mukaisesti julkaistuja turvallisuussäännöksiä ei vielä ole, jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niiden toimivaltaiset hallintoviranomaiset katsovat, 2 artiklassa tarkoitettua markkinoille saattamista ja 3 artiklassa tarkoitettua vapaata liikkuvuutta varten, 2 artiklan säännösten mukaiseksi myös sähkölaitteen, joka on valmistettu valmistusmaana olevan jäsenvaltion voimassa olevien standardien turvallisuussäännösten mukaisesti, jos näin taataan vastaava turvallisuuden taso, kuin mikä jäsenvaltion omalla alueella vaaditaan.
   8 artikla
   1.   Ennen markkinoille saattamista sähkölaitteet on varustettava 10 artiklassa säädetyllä CE-merkinnällä, joka osoittaa niiden olevan tämän direktiivin säännösten mukaisia, mukaan lukien liitteessä IV säädetyt vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt.
   2.   Jos asiasta on erimielisyyttä, valmistaja tai maahantuoja voi esittää 11 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti ilmoitetun tarkastuslaitoksen laatiman kertomuksen, jonka mukaan sähkölaite on 2 artiklan säännösten mukainen.
   3.   Jos sähkölaitteet kuuluvat sellaisten muita näkökohtia käsittelevien direktiivien soveltamisalaan, joissa säädetään CE-merkinnän kiinnittämisestä, merkintä osoittaa, että laitteiden oletetaan olevan myös näiden muiden direktiivien säännösten mukaisia.
   Kuitenkin, jos yhdessä tai useammassa näistä direktiiveistä annetaan valmistajalle siirtymäkauden aikana vapaus valita sovellettava järjestelmä, CE-merkintä osoittaa ainoastaan valmistajan soveltamien direktiivien säännösten mukaisuuden. Tässä tapauksessa sovellettavien direktiivien viitenumerot, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on merkittävä näissä direktiiveissä vaadittuihin, sähkölaitteiden mukana oleviin asiakirjoihin, ilmoituksiin tai ohjeisiin.
   9 artikla
   1.   Jos jäsenvaltio turvallisuussyistä kieltää sähkölaitteen markkinoille saattamisen tai estää sen vapaan liikkuvuuden, sen on heti ilmoitettava asiasta niille toisille jäsenvaltioille, joita asia koskee, sekä komissiolle, mainiten päätöksensä perustelut ja erityisesti:

               a)

               johtuuko se, että laite ei ole 2 artiklan mukainen, 5 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien, 6 artiklassa tarkoitettujen säännösten tai 7 artiklassa tarkoitettujen standardien puutteellisuudesta,

               b)

               johtuuko 2 artiklan mukaisuuden puute edellä mainittujen standardien tai julkaisujen väärästä soveltamisesta tai mainitussa artiklassa tarkoitetun hyvän turvallisuusteknisen käytännön noudattamisen laiminlyönnistä.

         2.   Jos muut jäsenvaltiot vastustavat 1 kohdassa tarkoitettua päätöstä, komissio kuulee välittömästi jäsenvaltioita, joita asia koskee.
   3.   Jos asiassa ei ole päästy sopimukseen kolmen kuukauden kuluessa 1 kohdassa säädetystä ilmoituksesta, komissio hankkii lausunnon asiasta yhdeltä 11 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan mukaisesti ilmoitetulta tarkastuslaitokselta, jonka virallinen toimipaikka sijaitsee asianomaisten jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella ja joka ei ole ollut osallisena 8 artiklassa säädetyssä menettelyssä. Lausunnosta on käytävä ilmi, missä määrin 2 artiklan säännöksiä ei ole noudatettu.
   4.   Komissio saattaa 3 kohdassa tarkoitetun tarkastuslaitoksen lausunnon kaikkien jäsenvaltioiden tietoon, jotka voivat kuukauden kuluessa esittää huomautuksensa asiasta komissiolle. Komissio ottaa huomioon myös asianomaisten osapuolten samassa ajassa esittämät huomautukset tästä lausunnosta.
   5.   Perehdyttyään näihin huomautuksiin komissio laatii tarvittaessa aiheelliset suositukset tai lausunnot.
   10 artikla
   1.   Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä liitteessä III tarkoitettu CE-merkintä sähkölaitteeseen tai sen sijasta pakkaukseen, käyttöohjeisiin tai takuutodistukseen näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi.
   2.   On kiellettyä kiinnittää sähkölaitteisiin sellaisia merkintöjä, joita kolmannet voivat merkityksen ja kirjoitustavan vuoksi erehtyä pitämään CE-merkintänä. Muita merkintöjä saa kiinnittää sähkölaitteisiin, niiden pakkauksiin, käyttöohjeisiin tai takuutodistukseen edellyttäen, että ne eivät heikennä CE-merkinnän näkyvyyttä ja luettavuutta.
   3.   Rajoittamatta 9 artiklan soveltamista:

               a)

               jos jäsenvaltio havaitsee, että CE-merkintä on kiinnitetty perusteettomasti, valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja on velvollinen palauttamaan tuotteen CE-merkintää koskevien säännösten mukaiseksi ja lopettamaan rikkomuksen kyseisen jäsenvaltion vahvistamien edellytysten mukaisesti;

               b)

               jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi taikka sen varmistamiseksi, että se vedetään markkinoilta 9 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

         11 artikla
   Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava toisille jäsenvaltioille ja komissiolle:

               a)

               luettelo 5 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuista tarkastuslaitoksista,

               b)

               luettelo tarkastuslaitoksista, jotka laativat kertomuksia 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai antavat lausunnon 9 artiklan mukaisesti,

               c)

               5 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettu julkaisu.

         Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava kaikista muutoksista edellä mainittuihin seikkoihin toisille jäsenvaltioille ja komissiolle.
   12 artikla
   Tätä direktiiviä ei sovelleta sähkölaitteeseen, joka on tarkoitettu vietäväksi kolmansiin maihin.
   13 artikla
   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   14 artikla
   Kumotaan direktiivi 73/23/ETY, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin, jotka koskevat liitteessä V olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.
   Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
   15 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.

   16 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 12 päivänä joulukuuta 2006.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BORRELL FONTELLES

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         M. PEKKARINEN

      (1)  EUVL C 10, 14.1.2004, s. 6.

      (2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 21. lokakuuta 2003 (EUVL C 82 E, 1.4.2004, s. 68) ja neuvoston päätös, tehty 14 marraskuuta 2006.

      (3)  EYVL L 77, 26.3.1973, s. 29, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 93/68/ETY (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1).

      (4)  Ks. liitteessä V oleva A osa.

      (5)  Neuvoston päätös 93/465/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 23).

      LIITE I
      Tietyllä Jännitealueella Toimivien Sähkölaitteiden Turvallisuustavoitteiden Pääkohdat

                  1.

                  Yleiset ehdot

                              a)

                              Olennaiset ominaisuudet, joiden tunteminen ja noudattaminen varmistaa sähkölaitteen turvallisen käytön niissä käyttötarkoituksissa, joita varten se on tehty, on merkittävä sähkölaitteeseen tai, jos se ei ole mahdollista, mukana seuraavaan ilmoitukseen.

                              b)

                              Tavaramerkki tai kaupallinen merkki on painettava selvästi sähkölaitteeseen tai sen sijasta pakkaukseen.

                              c)

                              Sähkölaite siihen kuuluvine osineen on tehtävä varmistaen, että se voidaan koota ja liittää verkkoon turvallisesti ja oikein.

                              d)

                              Sähkölaitteen tulisi olla suunniteltu ja rakennettu siten, että suojaus tämän liitteen 2 ja 3 kohdassa lueteltujen vaarojen varalta on varmistettu, jos sähkölaitetta käytetään käyttötarkoituksensa mukaisesti ja huolletaan asianmukaisesti.

                  2.

                  Suojaus sähkölaitteen aiheuttamien vaarojen varalta
                  Teknistä laatua olevista toimenpiteistä on 1 kohdan mukaisesti määrättävä sen varmistamiseksi, että

                              a)

                              ihmiset ja kotieläimet ovat riittävästi suojattuja ruumiinvammalta tai muulta vahingolta, jonka voisi aiheuttaa suora tai välillinen kosketus,

                              b)

                              vaaraa aiheuttavia lämpötiloja, valokaaria tai säteilyä ei synny,

                              c)

                              ihmiset, kotieläimet ja omaisuus ovat riittävästi suojattuja sähkölaitteen aiheuttamien kokemusperäisesti havaittujen, muiden kuin sähköisten vaarojen varalta,

                              d)

                              eristys on sopiva ennalta arvioitavissa olosuhteissa.

                  3.

                  Suojaus sellaisilta vaaroilta, jotka voivat aiheutua ulkoisten tekijöiden vaikutuksesta sähkölaitteeseen
                  Teknisistä toimenpiteistä on määrättävä 1 kohdan mukaisesti sen varmistamiseksi, että

                              a)

                              sähkölaite on odotettavissa olevien mekaanisten vaatimusten mukainen siten, ettei ihmisille, kotieläimille tai omaisuudelle aiheudu vaaraa,

                              b)

                              sähkölaite kestää muut kuin mekaaniset vaikutukset odotettavissa olevissa ympäristöolosuhteissa siten, ettei ihmisille, kotieläimille tai omaisuudelle aiheudu vaaraa,

                              c)

                              sähkölaitteen ennalta arvioitavissa oleva ylikuormittuminen ei aiheuta ihmisille, kotieläimille tai omaisuudelle vaaraa.

      LIITE II
      Laitteet ja Ilmiöt, jotka eivät kuulu tämän Direktiivin Soveltamisalaan
      Räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettävät sähkölaitteet.
      Radiologisiin ja lääketieteellisiin tarkoituksiin suunnitellut sähkölaitteet.
      Tavara- ja henkilöhissien sähköiset osat.
      Sähkömittarit.
      Kotitalouskäyttöön tarkoitetut pistotulpat ja -rasiat.
      Sähköpaimenet.
      Radiohäiriöt.
      Laivoissa, lentokoneissa ja rautateillä käytettävät erikoissähkölaitteet, jotka täyttävät sellaisten kansainvälisten järjestöjen vaatimukset, joiden työskentelyyn jäsenvaltiot osallistuvat.

      LIITE III
      CE-Vaatimustenmukaisuusmerkintä ja Vaatimustenmukaisuusvakuutus
      A.   CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä
      CE-vaatimustenmukaisuusmerkintä koostuu kirjaimista ”CE” seuraavalla tavalla kirjoitettuina:

                  —

                  Jos CE-merkintää pienennetään tai suurennetaan, on noudatettava edellä esitetyn kirjoitustavan mittasuhteita.

                  —

                  CE-merkinnän eri osien on oltava selvästi samankorkuisia ja vähintään 5 mm.

            B.   EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus
      EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava seuraavat tekijät:

                  —

                  valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite,

                  —

                  sähkölaitteen kuvaus,

                  —

                  viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin,

                  —

                  tarvittaessa viittaus eritelmiin, joiden suhteen vaatimustenmukaisuutta vakuutetaan,

                  —

                  allekirjoittajan, jolla on oikeus tehdä sitoumus valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan puolesta, henkilöllisyys,

                  —

                  CE-merkinnän kiinnittämisvuoden kaksi viimeistä numeroa.

      LIITE IV
      Valmistuksen Sisäinen Tarkastus

                  1.

                  Valmistuksen sisäinen tarkastus on menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja, joka täyttää 2 kohdassa määrätyt velvollisuudet, varmistaa ja vakuuttaa, että sähkölaitteet täyttävät tämän direktiivin sovellettavat vaatimukset. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä CE-merkintä jokaiseen tuotteeseen ja laadittava kirjallinen vaatimustenmukaisuusvakuutus.

                  2.

                  Valmistajan on laadittava 3 kohdassa kuvaillut tekniset asiakirjat; valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on pidettävä näitä asiakirjoja, yhteisön alueella, kansallisten viranomaisten saatavilla tarkastuksia varten vähintään kymmenen vuoden ajan tuotteen viimeisen valmistuspäivän jälkeen.
                  Jos valmistaja ja tämän edustaja ei ole sijoittautunut yhteisöön, tämä velvollisuus kuuluu sähkölaitteiden yhteisön markkinoille saattamisesta vastaavalle henkilölle.

                  3.

                  Teknisten asiakirjojen perusteella on voitava arvioida sähkölaitteiden tämän direktiivin vaatimusten mukaisuus. Niiden on käsitettävä, siinä määrin kuin on tarpeen tämän arvioinnin suorittamiseksi, sähkölaitteiden suunnittelu, valmistus ja toiminta. Ne sisältävät:

                              —

                              sähkölaitteiden yleisen kuvauksen,

                              —

                              suunnittelu- ja valmistuspiirustukset sekä kaaviot osista, osakokoonpanoista, piireistä, jne.,

                              —

                              tarvittavat kuvaukset ja selitykset edellä tarkoitettujen piirustusten ja kaavioiden ja sähkölaitteiden toiminnan ymmärtämiseksi,

                              —

                              luettelon standardeista, joita on sovellettu kaikilta osin tai osittain ja kuvauksen käytetyistä ratkaisuista tämän direktiivin turvallisuusnäkökohtien täyttämiseksi, jos standardeja ei ole sovellettu,

                              —

                              suunnittelulaskelmien tulokset, suoritetut tarkastukset, jne.,

                              —

                              testausselosteet.

                  4.

                  Valmistajan tai tämän edustajan on säilytettävä teknisten asiakirjojen kanssa jäljennöstä vaatimustenmukaisuusvakuutuksesta.

                  5.

                  Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomenetelmällä taataan valmistettujen tuotteiden 2 kohdassa tarkoitettujen teknisten asiakirjojen ja tämän direktiivin sovellettavien vaatimusten mukaisuus.

      LIITE V
      A OSA
      Kumottu direktiivi ja sen muutokset

                  Neuvoston direktiivi 73/23/ETY
                  Neuvoston direktiivi 93/68/ETY
                  Ainoastaan 1 artiklan 12 alakohta ja 13 artikla

                  (EYVL L 77, 26.3.1973, s. 29)
                  (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1)

            B OSA
      Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiselle

         (14 artiklassa tarkoitetut)

                  Direktiivi

                  Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

                  Soveltamispäivä

                  73/23/ETY
                  93/68/ETY

                  21 päivä elokuuta 1974 (1)

                  1 päivä heinäkuuta 1994

                  —
                  1 päivä tammikuuta 1995 (2)

         (1)  Tanskan osalta määräaikaa jatkettiin viiteen vuoteen eli 21 päivään helmikuuta 1978 saakka. Katso direktiivin 73/23/ETY 13 artiklan 1 kohta.

         (2)  Jäsenvaltioiden oli sallittava 1 päivään tammikuuta 1997 saakka sellaisten tuotteiden markkinoille saattaminen ja käyttöön ottaminen, joiden merkintäjärjestelmät vastasivat ennen 1 päivää tammikuuta 1995 voimassa olleita säännöksiä. Katso direktiivin 93/68/ETY 14 artiklan 2 kohta.

      LIITE VI
      Vastaavuustaulukko

                  Direktiivi 73/23/ETY

                  Tämä direktiivi

                  1–7 artikla
                  8 artiklan 1 kohta
                  8 artiklan 2 kohta
                  8 artiklan 3 kohdan a alakohta
                  8 artiklan 3 kohdan b alakohta
                  9 artiklan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta
                  9 artiklan 1 kohdan toinen luetelmakohta
                  9 artiklan 2–5 kohta
                  10 artikla
                  11 artiklan ensimmäinen luetelmakohta
                  11 artiklan toinen luetelmakohta
                  11 artiklan kolmas luetelmakohta
                  12 artikla
                  13 artiklan 1 kohta
                  13 artiklan 2 kohta
                  —
                  —
                  14 artikla
                  Liitteet I — IV
                  —
                  —

                  1–7 artikla
                  8 artiklan 1 kohta
                  8 artiklan 2 kohta
                  8 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta
                  8 artiklan 3 kohdan toinen alakohta
                  9 artiklan 1 kohdan a alakohta
                  9 artiklan 1 kohdan b alakohta
                  9 artiklan 2–5 kohta
                  10 artikla
                  11 artiklan a alakohta
                  11 artiklan b alakohta
                  11 artiklan c alakohta
                  12 artikla
                  —
                  13 artikla
                  14 artikla
                  15 artikla
                  16 artikla
                  Liitteet I — IV
                  Liite V
                  Liite VI