Avis juridique important

|

31984L0525

Neuvoston direktiivi 84/525/ETY, annettu 17 päivänä syyskuuta 1984, saumattomia teräskaasupulloja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 300 , 19/11/1984 s. 0001 - 0019 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0003  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0011  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0003  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0011

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 17 päivänä syyskuuta 1984,saumattomia teräskaasupulloja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (84/525/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäkaasupullojen rakenteeseen ja asiaa koskeviin valvontatoimenpiteisiin sovelletaan velvoittavia säännöksiä, jotka ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa ja siten estävät näiden astioiden kauppaa; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä, japaineastioiden yleisiä säännöksiä sekä paineastioiden tarkastusmenetelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/767/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1979 liittymisasiakirjalla, säädetään erityisesti näiden astioiden ETY-tyyppihyväksyntämenettelyt ja tarkastusmenettelyt; mainitun direktiivin mukaan on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset, joita ETY-tyyppisten, tilavuudeltaan 0,5-150 litraa olevien, teräksestä valmistettujen saumattomien kaasupullojen osalta on noudatettava, jotta niitä voidaan tuoda maahan, saattaa markkinoille ja käyttää ilman rajoitusta sen jälkeen, kun ne on tarkastettu ja niissä on siitä asianmukaiset merkit ja tunnukset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla1. Tätä direktiiviä sovelletaan teräksisten saumattomien pullojen paineenkestäviin kuoriin, jotka on toisin sanoen tehty yhdestä kappaleesta ja joita voi täyttää toistuvasti ja kuljettaa ja joiden tilavuus on 0,5-150 litraa nämä arvot mukaan lukien ja jotka on suunniteltu sisältämään puristettuja, nesteytettyjä tai liuotettuja kaasuja. Näitä kaasupulloja nimitetään jäljempänä "pulloiksi".2. Tätä direktiiviä ei sovelleta austeniittisesta teräksestä valmistettuihin pulloihin eikä pulloihin, joihin lisätään metallia pohjan sulkemisen yhteydessä.3. Tätä direktiiviä sovelletaan pullon aukkojen määrästä (yksi tai kaksi) riippumatta.2 artiklaTässä direktiivissä "ETY-tyyppisellä pullolla" tarkoitetaan pulloa, joka on suunniteltu ja valmistettu siten, että se täyttää tämän direktiivin ja direktiivin 76/767/ETY vaatimukset.3 artiklaJäsenvaltio ei saa kieltää, estää tai rajoittaa ETY-tyyppisen pullon markkinoille saattamista ja käyttöönottoa käyttäen perusteena direktiivissä 76/767/ETY ja tässä direktiivissä tarkoitetun pullon rakennetta tai tarkastusta.4 artiklaKaikille ETY-tyyppisille pulloille on haettava ETY-tyyppihyväksyntä.Kaikille ETY-tyyppisille pulloille on tehtävä ETY-tarkastus, lukuun ottamatta pulloja, joiden nestepainekokeen paine on enintään 120 baaria ja joiden tilavuus on enintään yksi litra.5 artiklaKaikki muutokset, jotka ovat tarpeen liitteessä I olevat 2.1.3, 2.1.4, 2.3, 3.1.1.1, 3.4, 3.5, 3.6, 3.7, 4, 5 ja 6 kohdat sekä tämän direktiivin muiden liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, on annettava direktiivin 76/767/ETY 20 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.6 artiklaDirektiivin 76/767/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä voidaan soveltaa tämän direktiivin liitteessä I olevaan 2.2 kohtaan.7 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta(4) ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.8 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 1984.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. BARRY(1) EYVL N:o C 2, 9.1.1974, s. 64(2) EYVL N:o C 101, 23.11.1973, s. 25(3) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 153(4) Tämä direktiivi on annettu tiedoksi jäsenvaltioille 26 päivänä syyskuuta 1984.LIITE I1 TÄSSÄ LIITTEESSÄ KÄYTETTYJEN ILMAISUJEN MÄÄRITELMÄT JA TUNNUKSET 1.1 MYÖTÖRAJAPaineen kuormittamien osien laskelmissa käytettävät myötörajan arvot ovat tässä direktiivissä seuraavat:- jos teräksellä ei ole sekä alempaa että ylempää myötörajaa, käytetään perinteisen rajan Rp 0,2 vähimmäisarvoa;- jos teräksellä on sekä ylempi että alempi myötöraja, käytetään seuraavaa arvoa:- ReL,- ReH × 0,92,- Rp 0,2.1.2 MURTOPAINETässä direktiivissä "murtopaineella" tarkoitetaan painetta plastisen epästabiiliuden hetkellä, eli suurinta painetta, mikä saavutetaan murtokoetuksen aikana.1.3 TUNNUKSETTässä liitteessä käytetyillä tunnuksilla on seuraavat merkitykset:Ph = nestepainekokeen paine, baaria;Pr = pullon murtopaine mitattuna murtokoetuksen aikana, baaria;Prt = laskettu teoreettisen murtopaineen vähimmäisarvo, baaria;Re = 1.1 jakson mukaan valittu myötöraja R:n määrittämiseksi paineen kuormittamien osien laskemista varten, N/mm²;ReL = pullon valmistajan takaama alemman myötörajan vähimmäisarvo, N/mm²;ReH = pullon valmistajan takaama ylemmän myötörajan vähimmäisarvo, N/mm²;Rp 0,2 = pullon valmistajan takaama perinteinen 0,2-raja, N/mm²;Perinteinen myötöraja on jännityksen arvo, joka aiheuttaa mittapituudella 0,2 %:n pysyvän venymän.Rm = pullovalmistajan takaama murtolujuuden vähimmäisarvo, N/mm²;a = lieriömäisen osan seinämän laskettu vähimmäispaksuus, mm;D = pullon nimellinen ulkohalkaisija, mm;d = taivutuskokeessa taivutintelan halkaisija, mm;Rmt = todellinen murtolujuus, N/mm²;1.4 NORMALISOINTI`Normalisointia` käytetään tässä direktiivissä siinä merkityksessä, mikä sillä on Euronorm 53-83:n 68 kohdassa.Normalisointia voi seurata päästö tasaisessa lämpötilassa teräksen alemman muutoslämpötilan (Ac1) alapuolella.1.5 NUORRUTUS`Nuorrutuksella` tarkoitetaan pullolle tehtävää lämpökäsittelyä, jonka aikana pullo kuumennetaan tasaiseen lämpötilaan teräksen ylemmän muutoslämpötilan (Ac3) yläpuolella. Sen jälkeen pullo jäähdytetään nopeudella, joka on enintään 80 % siitä, mikä saavutetaan jäähdyttämällä 20 °C:een veteen, lopuksi suoritetaan päästö tasaisessa lämpötilassa teräksen alemman muutoslämpötilan (Ac1) alapuolella.Lämpökäsittely on tehtävä siten, että pulloon ei tule säröjä. Pulloja ei saa upottaa ilman lisäaineita olevaan veteen.2 TEKNISET VAATIMUKSET 2.1 KÄYTETTÄVÄT TERÄKSET2.1.1 Teräs yksilöidään valmistusmenetelmän, kemiallisen koostumuksen, valmiille pullolle tehtävän lämpökäsittelyn sekä mekaanisten ominaisuuksien perusteella. Valmistajan on annettava näitä koskevat tiedot, ottaen huomioon jäljempänä luetellut vaatimukset. Näitä tietoja koskevan muutoksen on katsottava merkitsevän muutosta ETY-tyyppihyväksynnässä tarkoitettuun terästyyppiin.a) ValmistusmenetelmäValmistusmenetelmä on määriteltävä viittaamalla käytettyyn prosessiin (esimerkiksi Siemens-Martin-uuni, happipuhalluskonvertteri, sähköuuni) ja tiivistysmenetelmään.b) Kemiallinen koostumusKemiallisen koostumuksen on ilmaistava vähintään:- rikin ja fosforin enimmäispitoisuudet kaikissa tapauksissa;- hiili-, mangaani- ja piipitoisuudet kaikissa tapauksissa;- nikkeli-, kromi-, molybdeeni- ja vanadiinipitoisuudet silloin kun näitä alkuaineita tarkoituksellisesti käytetään seosaineina.Hiilen, mangaanin, piin ja, tarvittaessa, nikkelin, kromin, molybdeenin ja vanadiiniin pitoisuudet on ilmaistava sellaisella tarkkuudella, etteivät enimmäis- ja vähimmäisarvojen erotukset missään valussa ylitä seuraavia arvoja:- hiili:- 0,06 %, jos enimmäispitoisuus on alle 0,30 %,- 0,07 %, jos enimmäispitoisuus on 0,30 % tai enemmän;- mangaani ja pii:- 0,30 %;- kromi:- 0,30 %, jos enimmäispitoisuus on alle 1,5 %,- 0,50 %, jos enimmäispitoisuus on 1,5 % tai enemmän;- nikkeli:- 0,40 %;- molybdeeni:- 0,15 %;- vanadiini:- 0,10 %;c) LämpökäsittelyLämpökäsittely on määriteltävä lämpötilalle, pitoajalle kyseisessä lämpötilassa ja jäähdyttävän väliaineen tyypille käsittelyn jokaisessa vaiheessa (normalisointi, päästön seuraamana vai ei, nuorrutus).Ennen päästöä tai normalisointia tehtävän austenisoinnin lämpötila on määrättävä ± 35°C:n tarkkuudella molemmissa tapauksissa.Sama pätee päästölämpötilaan.2.1.2 VaatimuksetTeräksen on oltava tiivistettyä ja vanhenematonta. Valmis pullo on lämpökäsiteltävä kokonaisena, joko normalisoimalla ilman päästöä tai päästön seuraamana, tai nuorruttamalla. Valunäytteestä saatavien rikin ja fosforien pitoisuuksien tulisi kummankin olla enintään 0,035 %, ja yhteensä enintään 0,06 %. Tuotteesta saatavat rikin ja fosforien pitoisuudet saavat kummatkin olla enintään 0,04 %, ja yhteensä enintään 0,07 %.2.1.3 Valmistaja ei saa käyttää 2.1.1 kohdassa tarkoitettua terästä, ellei jäsenvaltio ole sitä hyväksynyt saumattomien kaasupullojen valmistukseen. Jokaisen jäsenvaltion on toimitettava toiselle jäsenvaltiolle pyynnöstä luettelo rakenneaineista, joita sen alueella käytetään tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien pullojen valmistukseen.2.1.4 On oltava mahdollisuus tehdä puolueettomia analyysejä, erityisesti sen tarkastamiseksi, että rikki- ja fosforipitoisuudet ovat 2.1.2 kohdan vaatimusten mukaiset. Nämä analyysit on tehtävä näytteille, jotka otetaan joko valmiista pulloista tai teräksen valmistajan pullovalmistajalle toimittamista puolivalmisteista.Jos päätetään ottaa näyte pullosta, se saadaan ottaa 3.1. kohdassa tarkoitettuihin mekaanisiin kokeisiin tai 3.2 kohdassa tarkoitettuun murtokokeeseen valituista pulloista.2.2 PAINEELLISTEN OSIEN LASKELMAT2.2.1 Seinämän vähimmäispaksuuden on oltava vähintään yhtä suuri kuin suurin seuraavista arvoista:>VIITTAUS KAAVIOON>jossa R on pienempi seuraavasta kahdesta arvosta1) Re;2) 0,75 × Rm, normalisoiduille, tai normalisoiduille ja päästetyille pulloille,0,85 × Rm, nuorrutetuille pulloille.- a = >NUM>D>DEN>250 + 1 mm- a = 1,5 mm.2.2.2 Jos kupera pääty tehdään takomalla putkesta, muotoillun päädyn keskiosan seinämän paksuuden on oltava vähintään 1,5a.2.2.3 Pullon koveran pohjan paksuuden on oltava vähintään 2a alueella, jonka varassa pullo seisoo.2.2.4 Tyydyttävän jännitysjakautuman saavuttamiseksi pullon seinämän paksuuden on kasvattava tasaisesti lieriöosan ja pohjan liittymisalueella.2.3 RAKENNE JA TYÖN LAATU2.3.1 Valmistajan on tarkastettava jokaisen pullon seinämän paksuus ja sisä- ja ulkopintojen tila sen varmistamiseksi, että:- seinämän paksuus ei missään kohdassa ole vähemmän kuin mitä piirustuksessa eritellään,- pullon sisä- ja ulkopinnoissa ei ole sellaisia vikoja, jotka vähentäisivät pullon käyttöturvallisuutta.2.3.2 Pullon lieriöosan epäpyöreys on rajoitettava siten, että suurimman ja pienimmän ulkohalkaisijan erotus samassa poikkileikkauksessa on enintään 1,5 % näiden halkaisijoiden keskiarvosta.Kuoren lieriöosan suoruuden enimmäispoikkeama ei saa ylittää arvoa 3 mm kutakin metriä kohden.2.3.3 Pullon mahdollisen jalkarenkaan on oltava riittävän vahva ja sen valmistukseen käytetyn rakenneaineen on oltava korroosiovaaran kannalta yhteensopiva pullon terästyypin kanssa. Jalkarenkaan muodon on tehtävä pullo riittävän tukevaksi. Jalkarenkaat eivät saa aiheuttaa veden kertymistä eivätkä tehdä mahdolliseksi veden tunkeutumista renkaan ja pullon väliin.3. KOKEET 3.1 MEKAANISET KOKEET3.1.1 Yleiset vaatimukset3.1.1.1 Jollei tässä direktiivissä toisin vahvisteta, mekaaniset kokeet on tehtävä seuraavien Euronormien mukaisesti:Euronorm 2- 80: teräksen vetokoe;Euronorm 3- 79: Brinellin kovuuskoe;Euronorm 6- 55: taivutuskoe teräkselle;Euronorm 11- 80: vetokoe teräslevylle ja-nauhalle, paksuus alle 3 mm;Euronorm 12- 55: taivutuskoe teräslevylle ja-nauhalle, paksuus alle 3 mm;Euronorm 45- 63: iskukoe kahdella tuella lepäävälle lovetulle koesauvalle.3.1.1.2 Kaikki mekaaniset kokeet, joilla tarkastetaan pullojen rakenneaineen ominaisuuksia, on tehtävä valmiista pulloista otetuilla koesauvoilla.3.1.2 Tehtävät kokeet ja koetulosten arviointiJokaiselle kokeeseen valitulle pullolle tehdään yksi vetokoe pituussuunnassa, neljä taivutuskoetta kehäsuunnassa ja, jos seinämänpaksuus antaa mahdollisuuden ottaa vähintään 5 mm leveitä koesauvoja, kolme iskukoetta. Iskukoesauvat on otettava poikittaissuunnassa; jos pullon halkaisija tai seinämänpaksuus estää ottamasta poikittaissuunnassa vähintään 5 mm leveää koesauvaa, iskukoesauvat on otettava pituussuuntaisina.3.1.2.1 Vetokoe3.1.2.1.1 Koesauvan on oltava seuraavien mukainen:- Euronorm 2- 80, 4 luku, jos koesauvan paksuus on vähintään 3 mm,- Euronorm 11- 80, 4 luku, jos koesauvan paksuus on alle 3 mm. Tässä tapauksessa koesauvan mittaleveyden on oltava 12,5 mm ja mittapituuden 50 mm, riippumatta koesauvan paksuudesta.3.1.2.1.2 Koesauvan kumpaakaan pintaa, jotka vastaavat pullon seinämän sisä- ja ulkopintaa, ei saa koneistaa.3.1.2.1.3 Prosentteina murtovenymän on oltava vähintään:>NUM>25 × 10³>DEN>2 R mtMurtovenymän on kuitenkin oltava vähintään:- 14 %, jos koe tehdään Euronorm 2- 80:n mukaan,- 11 %, jos koe tehdään Euronorm 11- 80:n mukaan.3.1.2.1.4 Murtolujuudelle saatu arvo ei saa olla pienempi arvoa Rm.Vetokokeessa määritettävän myötörajan on oltava se, mitä 1.1. kohdan mukaan käytettiin pullon laskelmiin. Ylempi myötöraja on määritettävä jännitys-venymäkäyrästä tai muulla yhtä täsmällisellä menettelyllä.Myötörajaksi saadun arvon on tilanteen mukaan oltava vähintään ReH, ReL tai Rp 0,2.3.1.2.2 Taivutuskoe3.1.2.2.1 Taivutuskoe tehdään koesauvoilla, jotka saadaan leikkaamalla 25 mm leveä rengas kahteen samanpituiseen osaan, joista kumpaakin saa koneistaa vain reunoilta. Koesauvan kumpaakaan pintaa, jotka edustavat pullon seinämän sisä- ja ulkopintaa, ei saa koneistaa.3.1.2.2.2 Taivutuskoe on tehtävä käyttämällä taivutustelaa, jonka halkaisija on d, ja kahta lieriötä, joiden etäisyys on d + 3a.Kokeen aikana renkaan sisäpinnan on pysyttävä kiinni taivutustelassa.3.1.2.2.3 Koesauvassa ei saa esiintyä säröjä sen taipuessa sisäänpäin taivutintelan ympärille siten, että sisäpintojen välimatka on lopulta enintään taivutintelan halkaisija (katso liitteessä III oleva kaavio).3.1.2.2.4 Taivutintelan halkaisijan ja koesauvan paksuuden suhde (n) ei saa ylittää oheisessa taulukossa annettuja arvoja:>TAULUKON PAIKKA>3.1.2.3 Iskukokeet3.1.2.3.1 Iskukoe on tehtävä Euronorm 45- 63:n mukaisilla koesauvoilla.Iskusitkeyden määritykset on tehtävä -20 °C:n lämpötilassa.Loven on oltava kohtisuorassa pullon seinämän pintoja vastaan.Iskukokeessa käytettäviä koesauvoja ei saa suoristaa ja niiden kuusi pintaa on koneistettava, mutta vain siinä määrin kuin tasomaisten pintojen aikaansaamiseksi on tarpeen.3.1.2.3.2 Kolmesta pituus- tai poikittaissuunnassa tehdystä peräkkäisestä iskukokeesta saadut keskimääräiset iskusitkeysarvot ja yksittäiset arvot eivät saa alittaa seuraavassa taulukossa annettuja kyseisiä arvoja, yksikkönä J/cm²:>TAULUKON PAIKKA>3.2 MURTOKOE NESTEPAINEELLA3.2.1 KoeolosuhteetTässä kokeessa käytettävissä pulloissa on oltava 6 kohdassa eritellyt merkinnät.3.2.1.1 Murtokoe nestepaineella on tehtävä kahdessa perättäisessä vaiheessa sellaisella laitteistolla, jolla paineen tasainen nosto pullon murtumiseen asti on mahdollista ja jolla paineen muutoksen kuvaus ajan suhteen voidaan saada talteen. Koe on tehtävä huonelämpötilassa.3.2.1.2 Ensimmäisen vaiheen aikana paineen nousunopeuden on oltava vakio siihen asti kun plastinen muodonmuutos alkaa. Tämä nopeus saa olla suurempi kuin 5 baaria sekunnissa.Plastisen muodonmuutoksen aikana (toinen vaihe) pumpun syöttö saa olla enintään kaksinkertainen ensimmäiseen vaiheeseen verrattuna, ja se on pidettävä vakiona, kunnes pullo murtuu.3.2.2 Kokeen arviointi3.2.2.1 Murtokokeen tulos arvioidaan seuraavilla perusteilla:- paine/aika -käyrän tarkastaminen murtopaineen määrittämiseksi;- murtuman muodon ja murtopintojen tarkastaminen;- tarkastus, että koverapohjaisen pullon pohja ei ole lommahtanut.3.2.2.2 Mitatun murtopaineen (Pr) on oltava enemmän kuin:Prt = >NUM>20 a Rm>DEN>D - a3.2.2.3 Murtokoe ei saa murtaa pulloa palasiksi.3.2.2.4 Päämurtuma ei saa olla hauras, eli murtopinta ei saa olla säteen suuntainen, vaan sen on oltava vinossa halkaisijatasoon nähden, ja kuroutuman on oltava siinä näkyvissä.Murtuma on hyväksyttävissä vain jos seuraavat ehdot täyttyvät:1) Pullot, joiden paksuus "a" on enintään 7,5 mm:a) suurimman osa murtumaa on oltava kiistattomasti pituussuuntainen;b) murtumalla ei saa olla moninkertaisia haaroja;c) murtuma ei ole saanut kääntyä kehänsuuntaan yli 90° pääosansa kummallakaan puolella;d) murtuma ei saa ulottua pullon niihin osiin, joiden paksuus on yli 1,5-kertainen verrattuna pullon puolivälin suurimpaan paksuuteen;e) Kuperapohjaisten pullojen osalta murtuma ei saa saavuttaa pullon pohjan keskikohtaa.Ehdon d ei kuitenkaan tarvitse toteutua:a) kartiopäädyn tai kuperan pohjan osalta, jos murtuma ei yllä pullon sellaisiin osiin, joiden halkaisija on alle 0,75-kertainen verrattuna pullon nimelliseen ulkohalkaisijaan;b) koveran pohjan osalta, jos murtuman etäisimmän kohdan ja pullon pohjatason välimatka on yli 5 kertaa paksuus "a";2) Jos pullon paksuus "a" ylittää 7,5 mm, suuremman osan murtumaa on oltava kiistattomasti pituussuuntainen.3.2.2.5 Murtumassa ei saa näkyä ilmeisiä rakenneainevirheitä.3.3 PAINEVAIHTELUKOE3.3.1 Tässä kokeessa käytettävissä pulloissa on oltava 6 kohdassa vahvistetut merkinnät.3.3.2 Painevaihtelukoe on tehtävä käyttämällä syövyttämätöntä ainetta kahdelle pullolle, jotka valmistajan vakuutuksen mukaan edustavat rakenteen vähimmäisarvoja.3.3.3 Kokeen on oltava toistuva. Vaihtuvan paineen suurimman arvon on oltava joko Ph tai kaksi kolmasosaa siitä.Vaihtuvan paineen alin arvo saa olla enintään 10 % suurimmasta arvosta.Toistojen vähimmäismäärä ja kokeen taajuus esitetään seuraavassa taulukossa:>TAULUKON PAIKKA>Pullon ulkopinnalta mitattu lämpötila ei saa kokeen aikana olla enemmän kuin 50 °C.Koe on katsottava hyväksyttäväksi, jos pullo saavuttaa vaaditun toistomäärän vuotamatta.3.4 NESTEPAINEKOE3.4.1 Pullon vesipainetta nostetaan tasaisesti paineeseen Ph asti.3.4.2 Pulloa on pidettävä paineessa Ph tarpeeksi kauan sen toteamiseksi, ettei paine vähene eikä ole vuotoja.3.4.3 Kokeen jälkeen pullossa ei saa olla merkkejä pysyvistä muodonmuutoksista.3.4.4 Pullo, joka ei läpäise koetta, on hylättävä.3.5 PULLON LAADUN TASAISUUDEN TARKASTUSTässä kokeessa tarkastetaan, että pullon ulkopinnan eri kohdissa metallin kovuus poikkeaa toisistaan enintään 25 HB. Tarkastus on tehtävä kahdessa pullon poikkileikkauksessa läheltä yläpäätyä ja läheltä pohjaa, neljästä tasaisesti sijoitetusta kohdasta.3.6 ERÄN LAADUN TASAISUUDEN TARKASTUSTämän kokeen tekee valmistaja, siinä tarkastetaan kovuuskokeella tai jollain muulla soveltuvalla tavalla, että alkuperäisen rakenneaineen (levy, aihio, putki) valinnassa tai lämpökäsittelyssä ei ole tapahtunut virhettä. Jos kyseessä ovat normalisoidut, mutta ei päästetyt pullot, koetta ei tarvitse tehdä jokaiselle pullolle.3.7 POHJIEN TARKASTUSPullon pohja on leikattava huippukohdan kautta halki, ja toinen pinnoista on kiillotettava tutkittavaksi 5-10 -kertaisella suurennuksella.Pullo on katsottava vialliseksi, jos leikkauksessa havaitaan halkeamia. Se on katsottava vialliseksi myös, jos esiintyvien huokosten tai sulkeumien koot ovat niin suuret, että niiden katsotaan uhkaavan turvallisuutta.4 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ Edellä 4 artiklassa tarkoitettu ETY-tyyppihyväksyntä voidaan antaa myös pullovalikoimille."Pullovalikoimalla" tarkoitetaan samassa tehtaassa tehtyjä, toisistaan vain pituudeltaan eroavia pulloja, seuraavin rajoituksin:- vähimmäispituuden on oltava vähintään 3 kertaa pullon halkaisija;- enimmäispituus saa olla enintään 1,5-kertainen kokeissa olleen pullon pituuteen verrattuna.4.1 Jokaisen pullovalikoiman osalta on ETY-tyyppihyväksynnän hakijan toimitettava jäljempänä tarkoitetussa tarkastuksessa tarvittava aineisto, järjestettävä jäsenvaltiolle 50 pullon erä, josta samassa kohdassa tarkoitetuissa testeissä tarvittava määrä pulloja otetaan, ja antaa mahdolliset jäsenvaltion edellyttämät lisätiedot. Hakijan on ilmoitettava lämpökäsittelyn tyyppi ja kesto ja käytetty lämpötila. Hänen on hankittava ja toimitettava pullon valmistukseen käytetystä teräksestä sulatusanalyysin todistukset.4.2 ETY-tyyppihyväksyntää valmisteltaessa jäsenvaltion on:4.2.1 tarkastettava, että:- edellä 2.2 kohdassa eritellyt laskelmat ovat oikeat,- kahden pullon seinämän paksuus täyttää 2.2 kohdan vaatimukset, kun mittaukset tehdään kolmessa poikkileikkauksessa ja koko ympärykseltä yläpäädyn ja pohjan poikkileikkauksessa,- edellä 2.1. ja 2.3.3 kohdassa vahvistetut ehdot on täytetty,- kaikki jäsenvaltion valitsemat pullot täyttävät 2.3.2 kohdan vaatimukset, sekä- pullojen sisä- ja ulkopinnoissa ei ole sellaisia vikoja, jotka tekevät pullot vaarallisiksi;4.2.2 tehtävä valitsemilleen pulloille seuraavat kokeet:- edellä 3.1. kohdassa eritelty koe kahdelle pullolle; jos pullon pituus on vähintään 1500 mm, on pituussuuntainen vetokoe ja taivutuskokeet kuitenkin tehtävä kuoren ylä- ja ala-alueilta otetuilla koesauvoilla,- edellä 3.2 kohdassa eritelty koe kahdelle pullolle,- edellä 3.3 kohdassa eritelty koe kahdelle pullolle,- edellä 3.5 kohdassa eritelty koe yhdelle pullolle, sekä- edellä 3.7 kohdassa eritelty koe kaikille valituille pulloille.4.3 Jos tarkastusten tulokset ovat hyväksyttäviä, jäsenvaltion on annettava liitteessä IV säädetyn mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntätodistus.5 ETY-TARKASTUS 5.1 ETY-TARKASTUSTA VARTEN PULLON VALMISTAJAN ON:5.1.1 annettava tarkastuslaitokselle ETY-tyyppihyväksyntätodistus;5.1.2 annettava tarkastuslaitokselle sulatusanalyysin todistukset pullon valmistukseen käytetystä teräksestä;5.1.3 järjestettävä, että se teräksen sulatuserä, mistä kukin pullo on peräisin, voidaan tunnistaa;5.1.4 annettava toimittamistaan pulloista tarkastuslaitokselle lämpökäsittelyä koskeva asiakirja-aineisto, mikä on tarpeen sen varmentamiseksi, että toimitetut pullot ovat normalisoituja tai nuorrutettuja ja mistä ilmenee käytetty käsittely;5.1.5 annettava tarkastuslaitokselle pulloluettelo, josta ilmenevät 6 kohdassa vahvistetut numerot ja merkinnät.5.2 ETY-TARKASTUKSEN KULKU5.2.1 Tarkastuslaitoksen on:- varmistuttava, että ETY-tyyppihyväksyntä on annettu ja että pullot ovat sen mukaisia;- tarkastettava rakenneaineita koskevat asiakirjat;- tarkastettava, toteutuvatko 2 kohdassa vahvistetut tekniset vaatimukset ja tehtävä silmämääräinen ulkopuolinen ja, jos mahdollista, sisäpuolinen tarkastus sen toteamiseksi, onko rakenne ja valmistajan 2.3.1. kohdan mukaan tekemät tarkastukset hyväksyttäviä; silmämääräinen tarkastus on tehtävä vähintään 10 %:lle toimitetuista pulloista,- tehtävä 3.1. ja 3.2 kohdassa vahvistetut kokeet;- tarkastettava onko 5.1.5 kohdassa tarkoitettu valmistajan toimittama aineisto asianmukainen; tämä on tehtävä satunnaistarkastuksena;- arvioitava onko valmistaja tehnyt erän tasaisuutta koskevat, 3.6 kohdan mukaiset tarkastukset oikein.Jos tarkastusten tulokset ovat hyväksyttävät, tarkastuslaitoksen on annettava liitteen V mallin mukainen ETY-tarkastustodistus.5.2.2 Edellä 3.1. ja 3.2 kohdassa vahvistettuja kahdenlaisia kokeita varten on valittava satunnaisesti kaksi pulloa kustakin enintään 202 pullon erästä, jotka on tehty samasta sulatuksesta ja joille on tehty eritelty lämpökäsittely samoissa olosuhteissa.Yhdelle pulloista tehdään 3.1. kohdassa vahvistetut kokeet (mekaaniset kokeet) ja toiselle 3.2 kohdassa vahvistettu koe (murtokoe). Jos osoittautuu, että koe on tehty väärin tai on tapahtunut mittausvirhe, koe on uusittava.Jos yhden tai useamman kokeen tulokset ovat osittainkin epätyydyttäviä, tarkastuslaitoksen on tutkittava syy siihen.5.2.2.1 Jos kokeen epäonnistumisen syy on muussa kuin lämpökäsittelyssä, erä on hylättävä.5.2.2.2 Jos kokeen epäonnistumisen syy on lämpökäsittelyssä, valmistaja saa tehdä erän pulloille lämpökäsittelyn uudestaan.Lämpökäsittelyn jälkeen:- valmistajan on tehtävä 3.6 kohdassa vahvistettu tarkastus,- tarkastuslaitoksen on tehtävä kaikki 5.2.2 kohdan 1 ja 2 alakohdassa vahvistetut kokeet.Jos lämpökäsittelyä ei tehdä uudestaan tai jos uusintalämpökäsittelyn jälkeen tehdyn tarkastuksen ja kokeiden tulokset eivät täytä tämän direktiivin vaatimuksia, erä on hylättävä.5.2.3 Näytteiden valinta ja kaikki kokeet on tehtävä tarkastuslaitoksen edustajan läsnäollessa ja valvonnassa.5.2.4 Kun kaikki vahvistetut kokeet on tehty, on kaikille erän pulloille tehtävä 3.4 kohdassa vahvistettu nestepainekoe tarkastuslaitoksen edustajan valvonnassa ja läsnäollessa.5.3 ETY-TARKASTUKSESTA VAPAUTTAMINENJos kyse on pulloista, jotka tämän direktiivin 4 artiklan nojalla on vapautettu ETY-tarkastuksesta, valmistajan on tehtävä kaikki 5.2 kohdassa vahvistetut kokeet ja tarkastustoimenpiteet omalla vastuullaan.Valmistajan on annettava tarkastuslaitoksen käyttöön kaikki kokeita ja tarkastuksia koskevat asiakirjat ja kertomukset.6 MERKIT JA MERKINNÄT Tässä kohdassa vahvistetut merkit ja merkinnät on leimattava näkyvästi, luettavasti ja pysyvästi pullon kaulaosaan.Jos pullojen tilavuus on enintään 15 litraa, merkit ja merkinnät saa leimata joko kaulaosaan tai muuhun riittävän paksuun pullon kohtaan.Liitteen II kaaviossa on esimerkkejä merkeistä ja merkinnöistä.6.1 MERKKIEN LEIMAUSPoiketen direktiivin 76/767/ETY liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimuksista, valmistajan on tehtävä ETY-tyyppihyväksyntämerkki seuraavassa järjestyksessä:- pullot, joille tehdään ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-tarkastus tämän direktiivin 4 artiklan mukaisesti:- tyylitelty kirjain >VIITTAUS KAAVIOON>- numero 1 tämän direktiivin sarjanumerona,- suuraakkosilla sen jäsenvaltion tunniste, joka on antanut ETY-tyyppihyväksynnän ja sen vuosiluvun kaksi viimeistä numeroa, jona tyyppihyväksyntä annettiin,- ETY-tyyppihyväksynnän numero (esim. >VIITTAUS KAAVIOON> 1 D 79 45);- pullot, jotka on vapautettu ETY-tarkastuksesta tämän direktiivin 4 artiklan mukaisesti:- tyylitelty kirjain >VIITTAUS KAAVIOON> kuusikulmion ympäröimänä,- numero 1 tämän direktiivin sarjanumerona, joka on annettu antamisjärjestyksessä,- suuraakkosilla sen jäsenvaltion tunniste, joka on antanut ETY-tyyppihyväksynnän ja sen vuosiluvun kaksi viimeistä numeroa, jona tyyppihyväksyntä annettiin,- ETY-tyyppihyväksynnän numero (esim. >VIITTAUS KAAVIOON> 1 D 79 54).Poiketen direktiivin 76/767/ETY liitteessä II olevan 3 kohdan vaatimuksista, tarkastuslaitoksen on kiinnitettävä ETY-tarkastusmerkki seuraavassa järjestyksessä:- pieni aakkonen "e",- suuraakkosilla sen jäsenvaltion tunniste, jossa tarkastus on tehty, sekä tarvittaessa alueellinen yksi- tai kaksimerkkinen tunniste,- tarkastuslaitoksen merkki, jonka tarkastuksen tekijä kiinnittää, sekä tarvittaessa hänen oma merkkinsä,- kuusikulmio,- tarkastuspäivämäärä: vuosi, kuukausi (esim. e D x >VIITTAUS KAAVIOON> 80/01).6.2 RAKENNEMERKINNÄTValmistajan on leimattava seuraavat rakennemerkinnät:6.2.1 terästä koskevat:- luku, joka ilmaisee laskelmien perusteena olleen arvon R (N/mm²); ja- tunnus N (pullon tila on normalisoitu tai normalisoitu ja päästetty) tai tunnus T (nuorrutettu pullo);6.2.2 nestepainekoetta koskeva:koepaineen suuruus baareissa, ja tunnus "baaria";6.2.3 pullotyyppiä koskevat:pullon paino, johon sisältyy kaikki kiinteät osat, mutta ei venttiiliä, kiloissa, ja pullon valmistajan takaama vähimmäistilavuus litroissa;tilavuus ja paino on ilmaistava yhden desimaalin tarkkuudella. Tilavuus pyöristetään alaspäin ja paino ylöspäin;6.2.4 alkuperää koskeva:suuraakkonen tai suuraakkoset, jotka ilmaisevat alkuperämaan, ja sen jäljessä valmistajan merkki ja valmistusnumero.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE II>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IIITaivutuskokeen kuvaus>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IV>VIITTAUS KAAVIOON>ETY-HYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN TEKNINEN LIITE 1. ETY-tyyppihyväksyntää varten tehdyn prototyypin ETY-tarkastuksen tulokset2. Prototyypin pääpiirteet, erityisesti:- tyyppihyväksynnän saaneen pullotyypin pituussuuntainen poikkileikkaus, josta ilmenee:- nimellinen ulkohalkaisija D,- pullon seinämän vähimmäispaksuus a,- pohjan ja yläpäädyn vähimmäispaksuus,- vähimmäis- ja enimmäispituus tai -pituudet Lmin, Lmax;- tilavuus tai tilavuudet Vmin, Vmax;- paine Ph;- valmistajan nimi/piirustuksen numero ja päivämäärä;- pullotyypin nimi;- 2.1. kohdan mukaisesti ilmaistu teräs [tyyppi/kemiallinen koostumus/valmistusmenetelmä/lämpökäsittely/taatut mekaaniset ominaisuudet (murtolujuus - myötöraja)].>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE VMALLIETY-TARKASTUSTODISTUS Neuvoston 17 päivänä syyskuuta 1984 antaman direktiivin 84/525/ETY soveltaminen>VIITTAUS KAAVIOON>TARKASTUKSEEN LIITTYVÄT KOKEET >VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/88/EU, annettu 16 päivänä marraskuuta 2011 , direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               23.11.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 305/1

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2011/88/EU,
   annettu 16 päivänä marraskuuta 2011,
   direktiivin 97/68/EY muuttamisesta joustojärjestelmän mukaisesti markkinoille saatettuja moottoreita koskevien säännösten osalta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 16 päivänä joulukuuta 1997 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 97/68/EY (3) käsittelee pakokaasupäästöjä ja ilmaa pilaavien päästöjen päästörajoja liikkuvissa työkoneissa käytettäville moottoreille ja myötävaikuttaa ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseen. Direktiivissä 97/68/EY edellytetään, että useimpien puristussytytysmoottoreiden tyyppihyväksyntään nykyisin sovellettavat vaiheen III A päästörajat korvataan tiukemmilla vaiheen III B rajoilla. Näitä rajoja sovelletaan kyseisten moottoreiden tyyppihyväksyntään 1 päivästä tammikuuta 2010 ja markkinoille saattamiseen 1 päivästä tammikuuta 2011.

               (2)

               Komissiossa valmistellaan parhaillaan direktiivin 97/68/EY tarkistamista direktiivin 97/68/EY muuttamisesta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/26/EY (4) 2 artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti. Jotta varmistetaan, että tarkistettu direktiivi on hyvää ilmanlaatua koskevien EU:n normien mukainen ja että siinä hyödynnetään kokemuksia, tieteellisiä havaintoja ja saatavilla olevaa teknologiaa, komission olisi tarkistaessaan direktiiviä 97/68/EY, jollei vaikutustenarvioinnista muuta johdu, harkittava, olisiko

                           —

                           perustettava uusi päästövaihe eli vaihe V, jonka olisi perustuttava raskaita ajoneuvoja koskeviin Euro VI -normien vaatimuksiin, jos se on teknisesti mahdollista;

                           —

                           otettava käyttöön uudet hiukkaspitoisuuden vähentämiseen tähtäävät vaatimukset eli hiukkasten määrään perustuvat raja-arvot kaikille puristussytytysmoottoriluokille, jos se on teknisesti mahdollista, jotta varmistetaan ultra-pienten hiukkasten tehokas vähentäminen;

                           —

                           määriteltävä kattava lähestymistapa päästöjen vähentämistä koskevien säännösten edistämiseen ja olemassa oleviin liikkuviin työkoneisiin jälkikäteen asennettaviin jälkikäsittelyjärjestelmiin niiden keskustelujen pohjalta, joita Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission tuella käydään tällä hetkellä jälkikäteen asennettavien päästöjenrajoituslaitteiden yhdenmukaistetuista vaatimuksista; tämä lähestymistapa tukisi jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa ilmanlaatua ja edistää työntekijöiden suojelua;

                           —

                           perustettava järjestelmä, jolla säädetään liikkuvien työkoneiden ja ajoneuvojen säännöllisistä tarkastuksista erityisesti sen tarkistamiseksi, vastaavatko niiden päästöt todella hyväksynnässä annettuja arvoja;

                           —

                           mahdollisesti annettava tiettyjen ehtojen perusteella lupa vaihtomoottoreille, jotka eivät ole vaiheen III A moottorivaunuja ja vetureita koskevien vaatimusten mukaisia;

                           —

                           mahdollisesti yhdenmukaistettava raiteilla liikkuvia koneita koskevat erityiset päästönormit vastaavien kansainvälisten normien kanssa, jotta varmistetaan, että saatavilla on päästörajojen mukaisia kohtuuhintaisia moottoreita.

               (3)

               Siirtyminen vaiheeseen III B käsittää askelmuutoksen teknologiassa, ja tästä aiheutuu huomattavat kustannukset, kun moottorit on suunniteltava uudelleen ja on kehitettävä edistyksellisiä teknisiä ratkaisuja. Tämänhetkinen maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi tai mitkään siihen liittyvät talouden heilahtelut eivät kuitenkaan saisi aiheuttaa ympäristönormien heikentämistä. Tätä direktiivin 97/68/EY tarkistamista olisi sen vuoksi pidettävä poikkeuksellisena. Investoinnit ympäristöä säästävään teknologiaan ovat niin ikään tärkeitä tulevan kasvun, työpaikkojen luomisen ja terveysturvan edistämisen kannalta.

               (4)

               Direktiivissä 97/68/EY säädetään joustojärjestelmästä, jonka mukaan laitevalmistajat voivat ostaa kahden päästövaiheen välisenä aikana rajoitetun määrän moottoreita, jotka eivät täytä päästöjen raja-arvoihin sovellettavia uusia vaatimuksia vaan on hyväksytty edellisen vaiheen päästörajojen mukaisesti.

               (5)

               Direktiivin 2004/26/EY 2 artiklan b alakohdassa säädetään siitä, että arvioidaan mahdollista tarvetta ottaa käyttöön uusia joustomahdollisuuksia.

               (6)

               Markkinoille joustojärjestelmän puitteissa saatettujen, muissa sovelluksissa kuin moottorivaunujen, vetureiden ja sisävesialusten käyttövoimana käytettävien moottoreiden enimmäismäärä olisi kasvatettava vaiheen III B ajaksi 20 prosentista 37,5 prosenttiin asianomaisen laitevalmistajan markkinoille saattamien kyseisen luokan moottoreilla varustettujen laitteiden vuosimäärästä. Saatavilla olisi oltava myös toinen vaihtoehto, jonka mukaan markkinoille voi saattaa joustojärjestelmän mukaisen kiinteän määrän moottoreita. Kyseistä kiinteää määrää moottoreita olisi myös tarkistettava, eikä sen tulisi ylittää rajoja, joista säädetään direktiivin 97/68/EY liitteessä XIII olevassa 1.2.2 kohdassa.

               (7)

               Joustojärjestelmään sovellettavia sääntöjä olisi mukautettava siten, että järjestelmä ulotetaan koskemaan myös vetureiden käyttövoimana käytettäviä moottoreita tarkkaan rajoitetuksi ajanjaksoksi.

               (8)

               Ilmanlaadun parantaminen on unionin tärkeä tavoite, ja siihen pyritään ilmanlaadusta ja sen parantamisesta 21. toukokuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/50/EY (5) avulla. Päästöjen vähentäminen niiden lähteellä, mukaan lukien liikkuvien työkoneiden alan aiheuttamien päästöjen vähentäminen, on tämän tavoitteen saavuttamiseksi välttämätöntä.

               (9)

               Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien koneiden parissa toimivien yritysten olisi saatava tukea EU:n rahoitusohjelmista tai asiaankuuluvista jäsenvaltioiden tukiohjelmista. Tukiohjelmien avulla olisi edistettävä tiukimpien päästönormien pikaista käyttöönottoa.

               (10)

               Direktiivissä 97/68/EY säädetään vaihtomoottoreita koskevasta poikkeuksesta, jonka soveltamisalaan eivät kuulu moottorivaunut ja veturit. Kun otetaan huomioon painoa ja mittasuhteita koskevat rajoitteet, on kuitenkin välttämätöntä säätää rajoitetusta poikkeuksesta, jota sovelletaan vaihtomoottoreihin myös moottorivaunuissa ja vetureissa.

               (11)

               Tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden yhteydessä on otettu huomioon teollisuudenalaa tilapäisesti koettelevat ongelmat, jotka eivät johda pysyvään mukautukseen ja joiden soveltaminen olisi sen vuoksi rajoitettava vaiheen III B ajaksi tai kolmeksi vuodeksi, jos seuraavaa vaihetta ei ole.

               (12)

               Kun otetaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan rautatieverkon erityinen infrastruktuuri, joka aiheuttaa erilaisen rakenteellisen raideleveyden ja siten painoa ja mittasuhteita koskevia rajoitteita sekä edellyttää siksi pidempää sopeutumisaikaa uusiin päästörajoihin, on asianmukaista tarjota enemmän joustavuutta moottoreille, joita käytetään vetureissa näillä markkinoilla.

               (13)

               Direktiiviä 97/68/EY olisi muutettava vastaavasti,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutokset direktiiviin 97/68/EY
   Muutetaan direktiivi 97/68/EY seuraavasti:

               1)

               Korvataan 4 artiklan 6 kohta seuraavasti:
               ”6)   Puristussytytysmoottorit, joita käytetään muussa tarkoituksessa kuin moottorivaunujen ja sisävesialusten käyttövoimana, voidaan saattaa markkinoille joustojärjestelmän mukaisesti soveltamalla liitteessä XIII tarkoitettua menettelyä 1–5 kohdan lisäksi.”

               2)

               Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

                           a)

                           Poistetaan 1 a kohdan toinen alakohta.

                           b)

                           Lisätään kohdat seuraavasti:
                           ”1 b.   Edellä olevasta 9 artiklan 3 g, 3 i ja 4 a kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat antaa luvan saattaa markkinoille seuraavat moottorivaunujen ja vetureiden moottorit:

                                       a)

                                       vaihtomoottorit, jotka ovat vaiheen III A rajojen mukaiset, silloin kun niillä korvataan moottorivaunujen ja vetureiden moottorit, jotka:

                                                   i)

                                                   eivät vastaa vaiheen III A normia; tai

                                                   ii)

                                                   vastaavat vaiheen III A normia, mutta eivät vastaa vaiheen III B normia;

                                       b)

                                       vaihtomoottorit, jotka eivät ole vaiheen III A rajojen mukaisia, silloin kun niillä korvataan moottorit moottorivaunuissa, joissa ei ole ajonhallintalaitetta ja jotka eivät liiku itsenäisesti, sillä edellytyksellä, että vaihtomoottorit noudattavat vähintään samoja normeja kuin moottorit samantyyppisissä olemassa olevissa moottorivaunuissa;

                                 Tässä kohdassa tarkoitetut luvat voidaan myöntää vain, jos jäsenvaltion hyväksyntäviranomainen toteaa, että uusimman sovellettavan vaiheen päästörajoja noudattavan vaihtomoottorin asentaminen kyseiseen moottorivaunuun tai veturiin on teknisesti huomattavan vaikeaa.
                           1 c.   Edellä olevan 1 a tai 1 b kohdan soveltamisalaan kuuluviin moottoreihin kiinnitetään merkintä, jossa on teksti ”VAIHTOMOOTTORI” ja viittaus sovellettavaan poikkeukseen.
                           1 d.   Komissio arvioi 1 b kohdan noudattamista koskevat ympäristövaikutukset ja mahdolliset tekniset vaikeudet. Arvion perusteella komissio toimittaa 31 päivään joulukuuta 2016 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan 1 b kohtaa, sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen, jossa määritetään kyseisen kohdan soveltamisen päättymispäivä.”

                           c)

                           Korvataan 7 kohta seuraavasti:
                           ”7)   Jäsenvaltioiden on sallittava liitteessä I olevan 1 jakson A i, A ii ja A v kohdassa määriteltyjen moottoreiden saattaminen markkinoille joustojärjestelmää soveltaen liitteen XIII säännösten mukaisesti.”

               3)

               Muutetaan liite XIII tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

         2 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 24 päivänä marraskuuta 2012. Niiden on toimitettava viipymättä nämä säännökset kirjallisina komissiolle.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Voimaantulo
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Osoitus
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 16 päivänä marraskuuta 2011.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         W. SZCZUKA

      (1)  EUVL C 48, 15.2.2011, s. 134.

      (2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 25. lokakuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 8. marraskuuta 2011.

      (3)  EYVL L 59, 27.2.1998, s. 1.

      (4)  EUVL L 146, 30.4.2004, s. 1.

      (5)  EUVL L 152, 11.6.2008, s. 1.

      LIITE
      Korvataan liitteessä XIII oleva 1 jakso seuraavasti:

         ”1.   ALKUPERÄISEN LAITEVALMISTAJAN (OEM) TOIMET

                     1.1

                     Vaihetta III B lukuun ottamatta sekä moottorivaunujen ja vetureiden käyttövoimana käytettäviä moottoreita lukuun ottamatta alkuperäisen laitevalmistajan, joka haluaa käyttää joustojärjestelmää, on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta alkuperäisen laitevalmistajan moottorien valmistajille lupa saattaa markkinoille moottoreita, jotka on tarkoitettu pelkästään alkuperäisen laitevalmistajan käyttöön. Sellaisten moottoreiden määrä, jotka eivät vastaa sen hetkisiä päästöjen raja-arvoja mutta jotka on hyväksytty viimeisimpään aikaisempaan päästörajojen vaiheeseen, ei saa ylittää 1.1.1 ja 1.1.2 kohdassa määritettyjä rajoja.

                     1.1.1

                     Joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettujen moottoreiden lukumäärä ei saa missään moottoriluokassa ylittää 20:tä prosenttia siitä vuosittaisesta määrästä kyseiseen luokkaan kuuluvia moottoreita sisältäviä laitteita, jonka alkuperäinen laitevalmistaja saattaa markkinoille (laskettuna keskiarvona viidestä viimeisestä myyntivuodesta unionin markkinoilla). Jos alkuperäinen laitevalmistaja on saattanut markkinoille laitteita unionissa vähemmän kuin viisi vuotta, keskiarvo lasketaan sen ajanjakson mukaan, jona kyseinen valmistaja on saattanut laitteita markkinoille unionissa.

                     1.1.2

                     Vaihtoehtona 1.1.1 kohdalle ja moottorivaunujen ja vetureiden käyttövoimana käytettäviä moottoreita lukuun ottamatta alkuperäinen laitevalmistaja voi halutessaan hakea moottorivalmistajilleen lupaa saattaa markkinoille kiinteän määrän moottoreita pelkästään kyseisen alkuperäisen laitevalmistajan käyttöön. Moottoreiden määrä kussakin moottoriluokassa ei saa ylittää seuraavia arvoja:

                                 Moottoriluokka P (kW)

                                 Moottoreiden määrä

                                 19 ≤ P < 37

                                 200

                                 37 ≤ P < 75

                                 150

                                 75 ≤ P < 130

                                 100

                                 130 ≤ P ≤ 560

                                 50

                     1.2

                     Vaiheen III B aikana, mutta enintään kolmen vuoden ajan kyseisen vaiheen alusta lukien, moottorivaunujen ja vetureiden käyttövoimana käytettäviä moottoreita lukuun ottamatta, alkuperäisen laitevalmistajan, joka haluaa käyttää joustojärjestelmää, on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta moottorivalmistajilleen lupa saattaa markkinoille moottoreita pelkästään kyseisen alkuperäisen laitevalmistajan käyttöön. Sellaisten moottoreiden määrä, jotka eivät vastaa sen hetkisiä päästöjen raja-arvoja mutta jotka on hyväksytty viimeisimpään aikaisempaan päästörajojen vaiheeseen, ei saa ylittää 1.2.1 ja 1.2.2 kohdassa määritettyjä rajoja.

                     1.2.1

                     Tällaisen joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettujen moottoreiden määrä ei saa missään moottoriluokassa ylittää 37,5:tä prosenttia siitä vuosittaisesta määrästä kyseiseen luokkaan kuuluvia moottoreita sisältäviä laitteita, jonka alkuperäinen laitevalmistaja saattaa markkinoille (laskettuna keskiarvona viidestä viimeisestä myyntivuodesta unionin markkinoilla). Jos alkuperäinen laitevalmistaja on saattanut markkinoille laitteita unionissa vähemmän kuin viisi vuotta, keskiarvo lasketaan sen ajanjakson mukaan, jona kyseinen valmistaja on saattanut laitteita markkinoille unionissa.

                     1.2.2

                     Vaihtoehtona 1.2.1 kohdalle alkuperäinen laitevalmistaja voi halutessaan hakea moottorivalmistajilleen lupaa saattaa markkinoille kiinteän määrän moottoreita pelkästään kyseisen alkuperäisen laitevalmistajan käyttöön. Moottoreiden määrä kussakin moottoriluokassa ei saa ylittää seuraavia arvoja:

                                 Moottoriluokka P (kW)

                                 Moottoreiden määrä

                                 37 ≤ P < 56

                                 200

                                 56 ≤ P < 75

                                 175

                                 75 ≤ P < 130

                                 250

                                 130 ≤ P ≤ 560

                                 125

                     1.3

                     Vetureiden käyttövoimana käytettävien moottoreiden osalta alkuperäinen laitevalmistaja voi vaiheen III B aikana, mutta enintään kolmen vuoden ajan kyseisen vaiheen alusta lukien, hakea moottorivalmistajilleen lupaa saattaa markkinoille enintään 16 moottoria pelkästään kyseisen alkuperäisen laitevalmistajan käyttöön. Alkuperäinen laitevalmistaja voi myös hakea moottorivalmistajilleen lupaa saattaa markkinoille lisäksi 10 moottoria, joiden nimellisteho on yli 1 800 kW, asennettavaksi vetureihin, joita on tarkoitus käyttää ainoastaan Yhdistyneen kuningaskunnan verkossa. Vetureiden katsotaan noudattavan tätä vaatimusta vain, jos niillä on tai niille voidaan myöntää turvallisuussertifikaatti Yhdistyneen kuningaskunnan verkossa käyttöä varten.
                     Tällainen lupa voidaan myöntää ainoastaan, jos on olemassa teknisiä syitä, joiden vuoksi vaiheen III B päästörajojen noudattaminen ei ole mahdollista.

                     1.4

                     Alkuperäisen laitevalmistajan on liitettävä hakemukseen hyväksyntäviranomaiselle seuraavat tiedot:

                                 a)

                                 näyte merkinnöistä, jotka kiinnitetään liikkuvaan työkoneeseen, johon joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettu moottori asennetaan. Merkinnässä on oltava seuraava teksti: ”KONE NRO … (koneiden sarja) KAIKKIAAN … KONEESTA (koneiden kokonaismäärä kyseisessä teholuokassa), MOOTTORIN NRO … JA TYYPPIHYVÄKSYNNÄN (direktiivi 97/68/EY) NRO …",

                                 b)

                                 näyte moottoriin kiinnitettävästä täydentävästä merkinnästä, joka sisältää tämän liitteen 2.2 kohdassa tarkoitetun tekstin.

                     1.5

                     Alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kaikki joustojärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvät tiedot, joita hyväksyntäviranomainen päätöksen tekemiseksi pyytää.

                     1.6

                     Alkuperäisen laitevalmistajan on toimitettava jäsenvaltioiden erilaisille hyväksyntäviranomaisille pyynnöstä kaikki tiedot, joita hyväksyntäviranomainen tarvitsee vahvistaakseen, että kaikkien sellaisten moottoreiden osalta, jotka on ilmoitettu tai merkitty saatetuiksi markkinoille joustojärjestelmän puitteissa, asianomainen ilmoitus tai merkintä on tehty asianmukaisesti.”


title: Komission direktiivi 2005/77/EY, tehty 11 päivänä marraskuuta 2005, kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen V muuttamisesta

text:
               12.11.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 296/17

         KOMISSION DIREKTIIVI 2005/77/EY,
   tehty 11 päivänä marraskuuta 2005,
   kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY liitteen V muuttamisesta
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan toisen kohdan d alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Direktiivissä 2000/29/EY säädetään tietyistä toimenpiteistä kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisössä leviämisen estämiseksi. Lisäksi siinä säädetään käytettävistä kasvipasseista, jotka osoittavat, että kasvit tai kasvituotteet ovat onnistuneesti läpäisseet yhteisön tarkastusjärjestelmän.

               (2)

               Tällä hetkellä kasvipasseja vaaditaan kuljetettaessa lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. varmennettuja siemeniä yhteisössä laajemmin kuin paikallisesti.

               (3)

               Lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. siementen kasvinsuojelullisen tason parantamiseksi vaatimusta, jonka mukaan siementen mukana on oltava kasvipassi, kun niitä kuljetetaan yhteisössä laajemmin kuin paikallisesti, olisi sovellettava kaikkiin kyseisten lajien siemeniin.

               (4)

               Direktiivin 2000/29/EY liite V olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

               (5)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Korvataan direktiivin 2000/29/EY liitteessä V olevan A osan I jakson 2.4 kohdan viimeinen luetelmakohta seuraavasti:

               ”—

               Lajien Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. siemenet.”

         2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2006. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kyseiset säädöstekstit sekä kyseisten säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko.
   Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä toukokuuta 2006.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 11 päivänä marraskuuta 2005.

            Komission puolesta

         Markos KYPRIANOU

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2005/16/EY (EUVL L 57, 3.3.2005, s. 19).