Avis juridique important

|

31977L0539

Neuvoston direktiivi 77/539/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 220 , 29/08/1977 s. 0072 - 0082 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 7 s. 0212  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 6 s. 0211  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 7 s. 0212  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 7 s. 0224  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 7 s. 0224

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977,moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (77/539/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajoneuvojen peruutusvalaisimiin,nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset, joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,neuvosto on antanut direktiivillä 76/756/ETY(4) yhteiset vaatimukset moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksesta,yhdenmukaistetun peruutusvalaisimien osan tyyppihyväksyntämenettely mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten rakenne- ja testausvaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä niille jäljennöksen kutakin peruutusvalaisinta varten täytetystä osan tyyppihyväksyntätodistuksesta; osan ETY-tyyppihyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisesti valmistettuihin peruutusvalaisimiin tekee tarpeettomaksi näiden valaisimien tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,teknisten vaatimusten osalta on suotavaa ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö N:o 23 (Moottorikäyttöisten ajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimien hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset määräykset)(5), joka on 20 päivänä maaliskuuta 1958 tehdyn moottoriajoneuvojen varusteiden ja osien hyväksymisehtojen yhdenmukaistamista ja hyväksymisen vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen liitteenä, jamoottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla1. Jäsenvaltion on annettava osan ETY-tyyppihyväksyntä kaikille peruutusvalaisimille, jotka täyttävät liitteissä 0, II, III ja IV vahvistetut rakenne- ja testausvaatimukset.2. Osan ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia, sikäli kuin se on tarpeen ja tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Tällainen tarkastus suoritetaan pistokokein.2 artiklaJäsenvaltioiden on annettava kunkin 1 artiklan mukaisesti hyväksytyn peruutusvalaisintyypin valmistajalle tai tämän edustajalle liitteessä II olevan mallin mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet estääkseen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen peruutusvalaisimien ja muiden laitteiden välillä.3 artikla1. Jäsenvaltio ei saa kieltää saattamasta markkinoille peruutusvalaisimia niiden rakenteeseen tai toimintatapaan liittyvistä syistä, jos niissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.2. Jäsenvaltio voi kuitenkin kieltää saattamasta markkinoille peruutusvalaisimia, joissa on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, mutta jotka toistuvasti poikkeavat hyväksytystä tyypistä.Kyseisen valtion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja perusteltava päätöksensä.4 artiklaJäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa lähetettävä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille jäljennös jokaisesta hyväksytyn tai evätyn peruutusvalaisimien tyyppihyväksyntätodistuksesta, jonka malli on esitetty liitteessä I.5 artikla1. Jos osan ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että useat samalla osan ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetut peruutusvalaisimet eivät ole sen hyväksytyn tyypin mukaisia, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tämän valtion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat, kun kyseessä toistuva tapaus, johtaa osan ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Kyseisten viranomaisten on toteutettava vastaavat toimenpiteet, jos toisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat, ettei valaisin ole hyväksytyn tyypin mukainen.2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoitettava toisilleen osan ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja kyseisen toimenpiteen perusteista.6 artiklaKaikkien tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat peruutusvalaisimelle annetun osan ETY-tyyppihyväksynnän epäämistä, peruuttamista tai valaisimen markkinoille saattamisen taikka käytön kieltämistä on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti ilmoitettava jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.7 artiklaJäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää peruutusvalaisimiin liittyvistä syistä, jos näissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos ne on asennettu direktiivin 76/756/ETY vaatimusten mukaisesti.8 artiklaJäsenvaltio ei saa kieltää tai estää ajoneuvojen myyntiä, rekisteröintiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä peruutusvalaisimiin liittyvistä syistä, jos näissä on osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos ne on asennettu direktiivin 76/756/ETY vaatimusten mukaisesti.9 artiklaTässä direktiivissä "ajoneuvolla" tarkoitetaan tiellä käytettäväksi tarkoitettua moottoriajoneuvoa, joka on korilla varustettu tai ilman sitä, jossa on vähintään neljä pyörää ja jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, ja sen perävaunuja, lukuunottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maatalous- ja metsätraktoreita ja -työkoneita sekä moottorityökoneita.10 artiklaTarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniseen kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.11 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden antamat tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan komissiolle.12 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 28 päivänä kesäkuuta 1977.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaW. RODGERS(1) EYVL N:o C 118, 16.5.1977, s. 29(2) EYVL N:o C 114, 11.5.1977, s. 3(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1(4) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 1(5) Euroopan talouskomission asiakirja E/ECE/324/E/ECE/TRANS/505/Rev. 1/Add. 22, 20.8.1971LIITE 0MÄÄRITELMÄT, YLEISET VAATIMUKSET, SÄTEILEVÄN VALON VOIMAKKUUS, TESTAUSMENETTELY, SÄTEILEVÄN VALON VÄRI, TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS1. MÄÄRITELMÄT1.1 "Peruutusvalaisimella" tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään valaisemaan tietä ajoneuvon takaosassa ja varoittamaan muita tien käyttäjiä siitä, että ajoneuvo peruuttaa tai on aikeissa peruuttaa.1.2 "Vertailuakselilla" tarkoitetaan merkkivalolle ominaista akselia, jonka valmistaja on määrännyt valoteknisten mittausten ja valaisimen ajoneuvoon asennuksen vertailusuunnaksi (H=0°, V=0°).1.3 "Vertailukeskipisteellä" tarkoitetaan vertailuakselin ja valoa säteilevän pinnan leikkauspistettä, jonka valaisimen valmistaja on määrännyt.1.4 "Peruutusvalaisintyypillä" tarkoitetaan peruutusvalaisimia, jotka eivät eroa sellaisilta olennaisilta osin kuin:1.4.1 kaupallinen merkki tai tavaramerkki,1.4.2 optisen järjestelmän ominaisuudet,1.4.3 valaisimen sisältämät heijastamalla, taittamalla tai absorboimalla optisia ominaisuuksia muuttamaan kykenevät osat,1.4.4 hehkulampun tyyppi.(2.)(3.)(4.)5. YLEISET VAATIMUKSET5.1 Jokaisen liitteessä II olevassa 1.2.3 kohdassa tarkoitetun näytekappaleen on vastattava jäljempänä olevissa kohdissa vahvistettuja teknisiä vaatimuksia.5.2 Peruutusvalaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että tavanomaisessa käytössä niiden toiminta pysyy luotettavana ja ne säilyttävät tässä direktiivissä edellytetyt ominaisuudet niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta.6. SÄTEILEVÄN VALON VOIMAKKUUS6.1 Kummastakin liitteessä II olevassa 1.2.3 kohdassa tarkoitetusta näytekappaleesta säteilevän valon voimakkuus ei saa olla pienempi kuin alla annettu vähimmäisvoimakkuus eikä suurempi kuin alla annettu enimmäisvoimakkuus, ja se on mitattava vertailuakselin suhteen alla esitettyihin suuntiin (ilmoitettu asteina vertailuakselista).6.2 Säteilevän valon voimakkuus vertailuakselilla ei saa alittaa 80 cd.6.3 Säteilevän valon voimakkuus niihin suuntiin, joihin valaisin näkyy, ei saa ylittää:- 300 cd vaakatason tai sen yläpuoliseen suuntaan,- 600 cd vaakatason alapuoliseen suuntaan.6.4 Muihin liitteessä III esitettyihin mittaussuuntiin valovoima ei saa olla pienempi kuin kyseisessä liitteessä määritellyt vähimmäisarvot.7. TESTAUSMENETTELYKaikki mittaukset on suoritettava värittömällä vakiohehkulampulla, joka on peruutusvalaisimeen suositeltua tyyppiä ja joka on säädetty tuottamaan tavallisen sen tyyppiselle lampulle vaaditun valovirran.8. SÄTEILEVÄN VALON VÄRIValaisimen on säteiltävä valkoista valoa. Tarvittaessa valon väri voidaan tarkastaa liitteessä IV annetun valkoisen valon määrittelyn perusteella.9. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUSKaikkien osan ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettujen peruutusvalaisimien on vastattava hyväksyttyä tyyppiä ja täytettävä 6 ja 8 kohdassa määritellyt valotekniset vaatimukset. Kuitenkin, kun kyseessä on sarjavalmisteisista peruutusvalaisimista satunnaisesti poimittu valaisin, sen säteilevän valon vähimmäisvoimakkuus (7 kohdassa tarkoitetulla vakiohehkulampulla mitattuna) saa rajoittua, olennaisissa suunnissa, 80 %:iin edellä 6 kohdassa määritellystä vähimmäisarvosta.(10.)(11.)LIITE IMALLI OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSESTA>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IIOSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ JA MERKINTÄVAATIMUKSET1. OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄHAKEMUS 1.1 Kaupallisen merkin tai tavaramerkin haltijan tai tämän edustajan on jätettävä osan ETY-tyyppihyväksyntähakemus.1.2 Jokaista peruutusvalaisintyyppiä koskevaan hakemukseen on liitettävä:1.2.1 lyhyt tekninen kuvaus, mainiten erityisesti suositellun hehkulampun tyypin, jonka on vastattava Kansainvälisen sähköteknisen toimikunnan (IEC) vaatimuksia,1.2.2 riittävän yksityiskohtaiset tyypin tunnistamisen mahdollistavat piirustukset (kolmena kappaleena), jotka esittävät geometrisesti sen asennon, jossa laite asennetaan ajoneuvoon, havaintoakselin, joka otetaan testeissä vertailuakseliksi (vaakasuora kulma H = 0°, pystysuora kulma V = 0°) ja pisteen, joka otetaan kyseisissä testeissä vertailukeskipisteeksi,1.2.3 kaksi näytekappaletta.2. MERKINNÄT 2.1 Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitetuissa peruutusvalaisintyypin näytekappaleissa on oltava:2.1.1 hakijan kaupallinen merkki tai tavaramerkki helposti luettavissa ja pysyvästi merkittynä,2.1.2 helposti luettava ja pysyvä merkintä valaisimeen suositeltavan hehkulampun tyypistä,2.1.3 tarvittaessa virheasennuksen ehkäisemiseksi sana "TOP" merkittynä vaakasuoraan linssin yläosaan,2.1.4 riittävän suuri tila osan ETY-tyyppihyväksyntämerkille ja 4 kohdassa esitetyille lisätunnuksille; tämä tila on esitettävä 1.2.2 kohdassa tarkoitetuissa piirustuksissa.3. OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 3.1 Jos 1 kohdan mukaisesti toimitetut kaksi näytekappaletta täyttävät liitteiden 0, II, III ja IV vaatimukset, osan ETY-tyyppihyväksyntä on annettava ja osan tyyppihyväksyntänumero ilmoitettava.3.2 Tätä numeroa ei saa antaa muille peruutusvalaisintyypeille.3.3 Jos osan ETY-tyyppihyväksyntää haetaan peruutusvalaisimesta ja muista valaisimista koostuvalle valaisin- ja merkkivalolaitetyypille, yhteinen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkintä voidaan antaa edellyttäen, että peruutusvalaisin täyttää tämän direktiivin vaatimukset ja että muut valaisimet, jotka muodostavat kyseisen valaisin- ja merkkivalolaitteen, jolle osan ETY-tyyppihyväksyntää haetaan, ovat niitä koskevien direktiivien mukaisia.4. MERKIT 4.1 Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisessa peruutusvalaisimessa on oltava osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.4.2 Tämä merkki koostuu suorakulmiosta, joka ympyröi pientä "e"-kirjainta, ja sitä seuraavaa osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjainta, -kirjaimia tai -numeroa:>TAULUKON PAIKKA>Merkissä on oltava myös kyseiselle peruutusvalaisintyypille annetun osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa vastaava osan ETY-tyyppihyväksyntänumero.4.3 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkkiä on täydennettävä lisäksi tunnuksella "AR".4.4 Osan ETY-tyyppihyväksyntänumeron on sijaittava sopivassa paikassa lähellä "e"-kirjainta ympäröivää suorakulmiota.4.5 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja lisätunnus on laitettava valaisimen linssiin tai yhteen linsseistä pysyvästi ja siten, että ne ovat helposti luettavia myös silloin kun peruutusvalaisin on kiinnitetty ajoneuvoon.4.6 Lisäyksessä 1 on esimerkki osan ETY-tyyppihyväksyntämerkinnästä ja lisätunnuksesta, jossa kirjaimet A ja R on yhdistetty.4.7 Kun yhteinen osan ETY-tyyppihyväksyntänumero on 3.3 kohdan vaatimusten mukaisesti annettu peruutusvalaisimesta ja muista valaisimista koostuvalle valaisin- ja merkkivalolaitteelle, saadaan kiinnittää vain yksi osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu:- suorakulmiosta, joka ympyröi "e"-kirjainta ja sitä seuraavaa osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuskirjainta, -kirjaimia tai -numeroa,- osan ETY-tyyppihyväksyntänumerosta,- eri direktiiveissä, joiden mukaisesti osan ETY-tyyppihyväksyntä on annettu, vaadituista lisätunnuksista.4.8 Tämän merkin eri osien koot eivät saa alittaa suurinta asianomaisissa ETY-tyyppihyväksyntää koskevissa direktiiveissä annettua, eri merkinnöille määriteltyä vähimmäismittaa.Lisäys Esimerkki osan ETY-tyyppihyväksyntämerkistä.>VIITTAUS KAAVIOON>Edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu laite on peruutusvalaisin, joka on ETY-tyyppihyväksytty Saksassa (e 1) numerolla 1271.>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IIIVALOTEKNISET MITTAUKSET1. MITTAUSMENETELMÄT 1.1 Valoteknisten mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella rajauksella.1.2 Jotta mittaustuloksia ei voitaisi asettaa kyseenalaisiksi, mittaukset on suoritettava seuraavien vaatimusten mukaisesti:1.2.1 mittausetäisyyden on oltava sellainen, että etäisyyden neliöjuurilakia voidaan soveltaa,1.2.2 mittauslaitteen on oltava sellainen, että ilmaisimen avauskulma, katsottuna valaisimen vertailukeskipisteestä, on 10' ja 1° välillä,1.2.3 voimakkuusvaatimus havaintosuuntaan täyttyy, jos tämä vaatimus täyttyy suuntaan, joka ei poikkea enempää kuin 15' havaintosuunnasta.2. MITTAUSKOHDAT ILMOITETTUINA ASTEINA VERTAILUAKSELISTA JA SÄTEILEVÄN VALON VÄHIMMÄISVOIMAKKUUKSIEN ARVOT >VIITTAUS KAAVIOON>2.1 Suunta H = 0° ja V = 0° vastaa vertailuakselia (jonka valaisimen ollessa ajoneuvoon asennettu on oltava vaakasuorassa, ajoneuvon pituusakselin suuntainen ja suuntauduttava haluttuun näkyvyyssuuntaan). Se kulkee vertailukeskipisteen kautta. Taulukon arvot antavat vähimmäisvoimakkuudet cd:nä eri mittaussuunnissa.2.2 Jos valaisimen silmämääräisessä tarkastuksessa esiintyy huomattavia voimakkuuden paikallisia vaihteluita on tarkastettava, että mikään kahden yllä tarkoitetun mittaussuunnan välillä mitattu voimakkuus ei ole pienempi kuin 50 % pienemmästä näille kahdelle mittaussuunnalle annetusta vähimmäisvoimakkuudesta.>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IVSÄTEILEVÄN VALON VÄRI >TAULUKON PAIKKA>Näitä värikoordinaatteja tarkastettaessa käytetään värilämpötilaltaan 2854 K:n valonlähdettä, joka vastaa Kansainvälisen valaistustoimikunnan (CIE) A-valonlähdettä.


Avis juridique important

|

31999L0084

Komission direktiivi 1999/84/EY, annettu 20 päivänä lokakuuta 1999, kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi annetun direktiivin 92/76/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 273 , 23/10/1999 s. 0011 - 0011

KOMISSION DIREKTIIVI 1999/84/EY,annettu 20 päivänä lokakuuta 1999,kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi annetun direktiivin 92/76/ETY muuttamisestaEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 21 päivänä joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 1999/53/EY(2), ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan h alakohdan ensimmäisen alakohdan,ottaa huomioon kasvien terveyteen liittyville erityisille vaaroille alttiina olevien yhteisön alueiden tunnustamisesta suojelluiksi 6 päivänä lokakuuta 1992 annetun komission direktiivin 92/76/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 98/100/EY(4),sekä katsoo seuraavaa:1) Komission direktiivin 92/76/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta tunnustetaan väliaikaisesti suojelluksi alueeksi juurikkaan nekroottisen keltasuoniviruksen osalta ajanjaksoksi, joka päättyy 1 päivänä marraskuuta 1999.2) Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen sekä elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston vuonna 1999 tehdyn tarkastuskäynnin aikana keräämien tietojen perusteella näyttää siltä, että Yhdistyneen kuningaskunnan osalta juurikkaan nekroottisen keltasuoniviruksen suhteen suojelluksi tunnustetun alueen väliaikaista tunnustamista olisi syytä jatkaa rajoitetuksi ajaksi, jotta Yhdistyneen kuningaskunnan vastuussa olevat viranomaiset voisivat täydentää juurikkaan nekroottisen keltasuoniviruksen levinneisyyttä koskevia tietoja ja saada päätökseen tämän haitallisen organismin hävittämistoimet East Anglian alueella Yhdistyneessä kuningaskunnassa.3) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaKorvataan direktiivin 92/76/ETY 1 artiklan ensimmäisessä alakohdassa päivämäärä "1 marraskuuta 1999" päivämäärällä "1 marraskuuta 2001".2 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivästä marraskuuta 1999 alkaen. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on oltava viittaus tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus niitä virallisesti julkaistaessa. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa olennaiset kansalliset säännökset komissiolle viipymättä. Komissio ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 1999.Komission puolestaDavid BYRNEKomission jäsen(1) EYVL L 26, 31.1.1977, s. 20.(2) EYVL L 142, 5.6.1999, s. 29.(3) EYVL L 305, 21.10.1992, s. 12.(4) EYVL L 351, 29.12.1998, s. 35.


Avis juridique important

|

31999L0043

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/43/EY, annettu 25 päivänä toukokuuta 1999, tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta seitsemännentoista kerran

Virallinen lehti nro L 166 , 01/07/1999 s. 0087 - 0090

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 1999/43/EY,annettu 25 päivänä toukokuuta 1999,tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta seitsemännentoista kerranEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3),sekä katsovat, että(1) on toteutettava sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta tarvittavat toimenpiteet,(2) Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tehneet 29 päivänä maaliskuuta 1996 päätöksen N:o 646/96/EY(4) syöväntorjunnan toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000,(3) terveyden suojelun ja kuluttajien turvallisuuden parantamiseksi syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltuja aineita sekä kyseisiä aineita sisältäviä valmisteita ei saa saattaa markkinoille yleisön saataville,(4) tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta neljännentoista kerran 20 päivänä joulukuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/60/EY(5) esitetään direktiivin 76/769/ETY(6) liitteeseen I lisäykseksi kohtiin 29, 30 ja 31 luettelo syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltavista, ryhmään 1 tai 2 kuuluvista aineista; näitä aineita ja niitä sisältäviä valmisteita ei saa saattaa markkinoille yleisön saataville,(5) direktiivin 94/60/EY mukaan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen kyseisen luettelon täydentämisestä viimeistään kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun on julkaistu direktiivissä 67/548/ETY(7) olevan, syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi luokiteltavia, ryhmään 1 tai 2 kuuluvia aineita sisältävän liitteen I mukauttaminen tekniikan kehitykseen,(6) direktiivin 67/548/ETY ja erityisesti sen liitteen I mukauttamisesta tekniikan kehitykseen kahdennenkymmenennentoisen kerran annetussa komission direktiivissä 96/54/EY(8) on 16 ainetta, jotka on äskettäin luokiteltu syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi, ryhmään 1 tai 2 kuuluviksi aineiksi; nämä aineet on lisättävä direktiivin 76/769/ETY liitteessä I olevan lisäyksen kohtiin 29, 30 ja 31, sellaisena kuin tämä lisäys on konsolidoituna direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kuudennentoista kerran annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 97/56/EY(9),(7) äskettäin syöpää tai perimän muutoksia aiheuttaviksi tai lisääntymiselle vaarallisiksi, ryhmään 1 tai 2 kuuluviksi direktiivissä 96/54/EY luokiteltujen aineiden riskit ja hyödyt on otettu huomioon, ja(8) direktiivin 96/54/EY 1 artiklan 1 kohdan f alakohdan säännöksillä poistettiin kahdeksan direktiivin 67/548/ETY liitteessä I olevaa kohtaa, koska kyseisissä kohdissa olevat aineet sisältyvät jo muihin kohtiin tai niitä ei enää luokitella syöpää aiheuttaviksi; näistä aineista viisi sisältyy direktiivin 76/769/ETY liitteen I lisäyksen kohtaan 29; siten myös kyseiset kohdat olisi poistettava viimeksi mainitusta direktiivistä, ja(9) tämä direktiivi ei vaikuta toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettuun neuvoston direktiiviin 89/391/ETY(10) ja siihen perustuviin erityisdirektiiveihin, erityisesti työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta 28 päivänä kesäkuuta 1990 annettuun direktiiviin 90/394/ETY(11) (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) sisältyvään yhteisön lainsäädäntöön, jolla vahvistetaan työntekijöiden suojelun vähimmäisvaatimukset,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTämän direktiivin liitteessä I luetellut aineet lisätään direktiivin 76/769/ETY liitteessä I olevan lisäyksen kohdissa 29, 30 ja 31 lueteltuihin aineisiin.2 artiklaTämän direktiivin liitteessä II luetellut aineet poistetaan direktiivin 76/769/ETY liitteen I lisäyksen kohdassa 29 olevien aineiden luettelosta.3 artikla1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään yhden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.4 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 25 päivänä toukokuuta 1999.Euroopan parlamentin puolestaJ. M. GIL-ROBLESPuhemiesNeuvoston puolestaH. EICHELPuheenjohtaja(1) EYVL C 59, 25.2.1998, s. 5.(2) EYVL C 214, 10.7.1998, s. 73.(3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 18. helmikuuta 1998 (EYVL C 80, 16.3.1998, s. 91), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 14. joulukuuta 1998 (EYVL C 18, 22.1.1999, s. 43), Euroopan parlamentin päätös tehty 10. helmikuuta 1999 (EYVL C 150, 28.5.1999) sekä neuvoston päätös tehty 10. toukokuuta 1999.(4) EYVL L 95, 16.4.1996, s. 9.(5) EYVL L 365, 31.12.1994, s. 1.(6) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 201, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 97/64/EY (EYVL L 315, 19.11.1997, s. 13).(7) Neuvoston direktiivi 67/548/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1967, vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä (EYVL 196, 16.8.1967, s. 1), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 97/69/EY (EYVL L 343, 13.12.1997, s.19).(8) EYVL L 248, 30.9.1996, s. 1.(9) EYVL L 333, 4.12.1997, s. 1.(10) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.(11) EYVL L 196, 26.7.1990, s. 1.LIITE IKohta 29 - Syöpää aiheuttavat aineet: ryhmä 2>TAULUKON PAIKKA>Kohta 30 - Perimän muutoksia aiheuttavat aineet: ryhmä 2>TAULUKON PAIKKA>Kohta 31 - Lisääntymiselle vaaralliset aineet: ryhmä 1>TAULUKON PAIKKA>Kohta 31 - Lisääntymiselle vaaralliset aineet: ryhmä 2>TAULUKON PAIKKA>LIITE II>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31987L0404

Neuvoston direktiivi 87/404/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, yksinkertaisia paineastioita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta

Virallinen lehti nro L 220 , 08/08/1987 s. 0048 - 0059 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0200  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0200

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987,yksinkertaisia paineastioita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (87/404/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettäjäsenvaltiot ovat vastuussa ihmisten ja kotieläinten turvallisuuden sekä omaisuuden suojelun varmistamisesta alueellaan yksinkertaisten paineastioiden murtumisen tai vuodon aiheuttaman vaaran osalta,kussakin jäsenvaltiossa velvoittavissa säännöksissä määritetään erityisesti yksinkertaisilta paineastioilta vaadittavasta turvallisuuden tasosta määrittelemällä suunnittelun ja käytön ominaispiirteet, asennus- ja käyttöehdot sekä tarkastusmenettelyt ennen markkinoille saattamista ja sen jälkeen; nämä velvoittavat säännökset eivät välttämättä johda erilaiseen turvallisuuden tasoon eri jäsenvaltioissa, mutta niiden erot aiheuttavat kaupan esteitä yhteisössä,edellä tarkoitettua turvallisuutta varmistavat kansalliset säännökset on yhdenmukaistettava yksinkertaisten paineastioiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi alentamatta nykyistä ja perusteltua suojelun tasoa jäsenvaltioissa,yhteisön nykyisessä lainsäädännössä säädetään, että huolimatta yhdestä yhteisön perussäännöistä eli tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, kansallisten säännösten erilaisuudesta johtuvat yhteisön sisäisen liikkuvuuden esteet tuotteiden markkinoille saattamisessa on hyväksyttävä, jos nämä säännökset voidaan katsoa tarpeellisiksi olennaisten vaatimusten täyttymisen kannalta; säännösten yhdenmukaistaminen tässä tapauksessa on sen vuoksi rajattava säännöksiin, jotka ovat tarpeen yksinkertaisia paineastioita koskevien olennaisten turvallisuusvaatimusten täyttämiseksi; näiden vaatimusten on olennaisuutensa vuoksi korvattava vastaavat kansalliset vaatimukset,tässä direktiivissä on sen vuoksi vain velvoittavia ja olennaisia vaatimuksia; tarvitaan yhdenmukaistettuja eurooppalaisia standardeja, jotka koskevat erityisesti yksinkertaisten paineastioiden suunnittelua, käyttöä ja asennusta, jotta olisi helpompi todistaa olennaisten vaatimusten mukaisuus, niin että näiden standardien mukaisten tuotteiden voidaan olettaa vastaavan turvallisuusvaatimuksia; nämä yhdenmukaistetut eurooppalaiset standardit ovat yksityisten toimielinten laatimia ja niiden on pysyttävä muuna kuin velvoittavina; tätä tarkoitusta varten Euroopan standardointikomitea (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) tunnustetaan toimivaltaisiksi toimielimiksi vahvistamaan yhdenmukaistettuja standardeja 13 päivänä marraskuuta 1984 allekirjoitettujen komission ja näiden kahden toimielimen välisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen mukaisesti; tässä direktiivissä yhdenmukaistetulla standardilla tarkoitetaan teknistä eritelmää (eurooppalaista standardia tai yhdenmukaistamisasiakirjaa), jonka toinen tai molemmat mainituista toimielimistä on vahvistanut komission toimeksiannosta teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 24 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/189/ETY(4) ja edellä tarkoitettujen yleisten suuntaviivojen mukaisesti,asiaa koskevien teknisten vaatimusten noudattamisen tarkastaminen on tarpeen käyttäjien ja ulkopuolisten henkilöiden suojelemiseksi tehokkaasti; nykyiset tarkastusmenettelyt vaihtelevat jäsenvaltioittain; moninkertaisten tarkastusten välttämiseksi, jotka ovat tosiasiallisesti paineastioiden vapaan liikkuvuuden esteitä, olisi tehtävä järjestelyjä jäsenvaltioiden kesken tarkastusmenettelyjen vastavuoroisesta tunnustamisesta; tarkastusmenettelyjen vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi olisi säädettävä yhdenmukaiset yhteisön menettelyt ja yhdenmukaistettava arviointiperusteet vastuullisten tarkastuslaitosten nimeämiseksi testien tekemistä, valvontaa ja tarkastusta varten, jaEY-merkki yksinkertaisessa paineastiassa osoittaa paineastian täyttävän tämän direktiivin säännökset ja sen vuoksi paineastian maahantuonnin ja käyttöönoton yhteydessä on tarpeetonta toistaa jo suoritettuja tarkastuksia; siitä huolimatta yksinkertainen paineastia voi olla vaaraksi turvallisuudelle; sen vuoksi olisi säädettävä menettelystä tämän vaaran vähentämiseksi,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN;I LUKU 1 artikla Soveltamisala, markkinoille saattaminen ja vapaaliikkuvuus1. Tätä direktiiviä sovelletaan sarjatuotantona valmistettaviin yksinkertaisiin paineastioihin.2. Tässä direktiivissä `yksinkertaisella paineastialla` tarkoitetaan ilmaa tai typpeä sisältävää hitsaamalla valmistettua painesäiliötä, jonka suurin sallittu käyttöpaine on yli 0,5 baaria ja jota ei lämmitetä liekillä.Lisäksi:- paineen kuormittamattomat osat on oltava valmistettu seostamattomasta teräksestä, seostamattomasta alumiinista tai vanhenemattomasta alumiiniseoksesta;- painesäiliö on oltava tehty- lieriömäisestä osasta ja ulospäin kuperista tai suorista päädyistä, joilla on sama pyörähdyssymmetria-akseli kuin lieriömäisellä osalla, tai- kahdesta kuperasta päädystä, joilla on sama pyörähdyssymmetria-akseli;- painesäiliön suurin sallittu käyttöpaine saa olla enintään 30 baaria ja paineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo saa olla enintään 10 000 baarilitraa;- alin käyttölämpötila ei saa olla alle -50 °C ja korkein käyttölämpötila saa olla enintään +300 °C teräksestä ja +100 °C alumiinista tai alumiiniseoksesta valmistetulla painesäiliöllä.3. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin:- erityisesti ydinvoimakäyttöön suunnitellut paineastiat, joiden vaurioituessa voi syntyä radioaktiivinen päästö;- erityisesti laivoihin tai lentokoneisiin asennettavat tai niiden voimanlähteisiin liittyvät paineastiat;- sammuttimet.2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa tarkoitettuja painesäiliöitä, jäljempänä `painesäiliöt`, voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön vain, jos ne eivät oikein asennettuina, huollettuina ja käyttötarkoituksensa mukaisesti käytettyinä vaaranna omaisuutta tai ihmisten ja kotieläinten turvallisuutta.2. Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen perustamissopimusta huolellisesti noudattaen määritellä vaatimuksia, jotka ne katsovat tarpeellisiksi työntekijöiden suojelun kannalta, jos painesäiliöihin ei tehdä tämän direktiivin vastaisia muutoksia.3 artikla 1. Painesäiliöiden, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo on yli 50 baarilitraa, on täytettävä liitteessä I vahvistetut turvallisuusvaatimukset.2. Painesäiliöt, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo on enintään 50 baarilitraa, on valmistettava hyvää konepajakäytäntöä noudattaen jossakin jäsenvaltiossa ja ne on merkittävä liitteessä II olevan 1 kohdan mukaisella tavalla, kuitenkin ilman 16 artiklassa tarkoitettua EY-merkkiä.4 artikla Jäsenvaltiot eivät saa estää alueellaan tämän direktiivin vaatimukset täyttävien painesäiliöiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa.5 artikla 1. Jäsenvaltioiden on katsottava niiden painesäiliöiden täyttävän 3 artiklassa tarkoitetut olennaiset turvallisuusvaatimukset, joissa on EY-merkki osoittamassa, että ne vastaavat asiaa koskevia kansallisiksi standardeiksi otettuja yhdenmukaistettuja standardeja, joiden viitenumerot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jäsenvaltioiden on julkaistava näiden kansallisten standardien viitenumerot.2. Jäsenvaltioiden on katsottava niiden painesäiliöiden, joihin valmistaja ei ole soveltanut tai on soveltanut vain osittain 1 kohdassa tarkoitettuja standardeja, täyttävän 3 artiklan mukaiset olennaiset vaatimukset, jos niihin on ETY-tyyppitarkastustodistuksen saamisen jälkeen kiinnitetty EY-merkki osoittamaan, että ne vastaavat hyväksyttyä mallia.6 artikla 1. Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, etteivät 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhdenmukaistetut standardit täysin vastaa 3 artiklassa tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia, komissio tai jäsenvaltio, jota asia koskee, saattaa asian direktiivin 83/189/ETY nojalla perustetun pysyvän komitean, jäljempänä 'komitea', käsiteltäväksi sekä ilmoittaa syyt menettelyyn. Komitea antaa lausuntonsa viipymättä.Komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, onko tarpeen poistaa kyseiset standardit 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista julkaisuista.7 artikla 1. Jos jäsenvaltio toteaa, että käyttötarkoituksensa mukaisesti käytetyt painesäiliöt, joissa on EY-merkki, saattavat vaarantaa ihmisten tai kotieläinten turvallisuuden taikka omaisuutta, sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen sellaiset tuotteet markkinoilta, kieltääkseen tai rajoittaakseen niiden markkinoille saattamista.Jäsenvaltion on ilmoitettava välittömästi komissiolle sellaisesta toimenpiteestä sekä ilmoitettava päätöksensä perustelut ja erityisesti se, onko vaatimustenmukaisuuden puuttumisen syynä:a) edellä 3 artiklassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten täyttämättä jättäminen, jos painesäiliö ei ole 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien mukainen;b) edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien virheellinen noudattaminen;c) edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien puutteellisuus.2. Komissio neuvottelee asianomaisten osapuolten kanssa niin pian kuin mahdollista. Jos komissio neuvottelujen päätyttyä katsoo, että 1 kohdassa tarkoitettu toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa tästä välittömästi toimenpiteeseen ryhtyneelle jäsenvaltiolle sekä muille jäsenvaltioille. Jos 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen katsotaan johtuvan standardien puutteellisuudesta ja jos toimenpiteeseen ryhtynyt jäsenvaltio aikoo pitää kyseiset standardit voimassa, komissio saattaa asianomaisten osapuolten kanssa neuvoteltuaan asian komitean käsiteltäväksi kahden kuukauden kuluessa ja ryhtyy 6 artiklassa tarkoitettuun menettelyyn.3. Jos painesäiliössä, joka ei ole vaatimustenmukainen, on EY-merkki, toimivaltaisen jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin merkin kiinnittänyttä vastaan ja ilmoitettava ilmoitettava tästä komissiolle sekä muille jäsenvaltioille.4. Komissio huolehtii, että jäsenvaltioille ilmoitetaan tämän menettelyn edistymisestä ja lopputuloksesta.II LUKU Varmentamismenettelyt 8 artikla 1. Ennen valmistuksen aloitusta niiden painesäiliöiden osalta, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 50 baarilitraa ja joiden valmistuksessa:a) noudatetaan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja standardeja, valmistaja tai valmistajan edustaja, jolla on toimipaikka yhteisössä, voi valita seuraavat menettelyt:- ilmoittaa 9 artiklassa tarkoitetulle hyväksytylle tarkastuslaitokselle, joka tarkastettuaan liitteessä II olevan 3 kohdan mukaisen rakenne- ja valmistussuunnitelman antaa vastaavuustodistuksen siitä, että suunnitelma täyttää vaatimukset;- jättää prototyyppisäiliön 10 artiklassa tarkoitettuun EY-tyyppitarkastukseen;b) ei noudateta tai noudatetaan vain osittain 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja standardeja, on valmistajan tai valmistajan edustajan, jolla on toimipaikka yhteisössä, toimitettava prototyyppisäiliö 10 artiklassa tarkoitettuun EY-tyyppitarkastukseen.2. Painesäiliöille, jotka valmistetaan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien tai hyväksytyn prototyypin mukaisesti, on ennen niiden markkinoille saattamista:a) tehtävä 11 artiklassa tarkoitettu EY-tarkastus, jos suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 3000 baarilitraa;b) valmistajan valinnan mukaan, jos suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on enintään 3000 baarilitraa, mutta yli 50 baarilitraa:- hankittava 12 artiklassa tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus,- tai tehtävä 11 artiklassa tarkoitettu EY-tarkastus.3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin varmentamismenettelyihin liittyvät pöytäkirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jossa hyväksytty tarkastuslaitos toimii tai muulla kyseisen tarkastuslaitoksen hyväksymällä kielellä.9 artikla 1. Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille ne hyväksytyt tarkastuslaitokset, jotka ovat vastuussa 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen varmentamismenettelyjen suorittamisesta. Komissio julkaisee tiedoksi luettelon näistä tarkastuslaitoksista ja niille antamistaan tunnusnumeroista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä sekä varmistaa, että luetteloa pidetään ajan tasalla.2. Liitteessä III vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, joita jäsenvaltioiden on tarkastuslaitoksia hyväksyessään noudatettava.3. Jos jäsenvaltio toteaa, että tarkastuslaitos, jonka se on hyväksynyt, ei enää täytä liitteessä III vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia, sen on peruutettava hyväksyminen. Sen on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.EY-tyyppitarkastus 10 artikla 1. EY-tyyppitarkastus on menettely, jolla hyväksytty tarkastuslaitos toteaa ja varmentaa, että prototyyppisäiliö täyttää tämän direktiivin sitä koskevat säännökset.2. Valmistajan tai valmistajan edustajan on tehtävä prototyyppisäiliöstä tai painesäiliöryhmää edustavasta prototyyppisäiliöstä EY-tyyppitarkastusta koskeva hakemus yhdelle hyväksytylle tarkastuslaitokselle. Valmistajan edustajan on oltava sijoittautuneena yhteisössä.Hakemuksessa on oltava:- valmistajan tai valmistajan edustajan nimi ja osoite sekä paineastioiden valmistuspaikka;- liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettu rakenne- ja valmistussuunnitelma.Hakemuksen mukana on toimitettava suunniteltua tuotantoa edustava painesäiliö.3. Hyväksytyn tarkastuslaitoksen on suoritettava EY-tyyppitarkastus jäljempänä kuvatulla tavalla.Vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi sen on tutkittava sekä rakenne- ja valmistussuunnitelma että prototyyppisäiliö.Painesäiliön tarkastuksessa tarkastuslaitoksen on:a) todennettava, että paineastia on valmistettu rakenne- ja valmistussuunnitelman mukaisesti ja että sitä voidaan turvallisesti käyttää suunnitelluissa käyttöolosuhteissa;b) tehtävä tarvittavat tarkastukset ja testit sen tarkastamiseksi, että paineastia täyttää sitä koskevat olennaiset vaatimukset.4. Jos prototyyppisäiliö täyttää sitä koskevat säännökset, tarkastuslaitoksen on laadittava EY-tyyppitarkastustodistus, joka toimitetaan hakijalle. Todistuksessa on esitettävä tarkastuksen tulokset, ilmoitettava sen antamiseen mahdollisesti liittyvät ehdot ja siihen on liitettävä hyväksytyn prototyyppisäiliön tunnistamiseksi tarvittavat kuvaukset ja piirrokset.Komissio, muut hyväksytyt tarkastuslaitokset ja jäsenvaltiot voivat saada jäljennöksen todistuksesta sekä perustellusta pyynnöstä rakenne- ja valmistussuunnitelmasta sekä suoritettuja tarkastuksia ja testejä koskevista kertomuksista.5. Tarkastuslaitoksen, joka kieltäytyy antamasta EY-tyyppitarkastustodistusta, on ilmoitettava tästä muille tarkastuslaitoksille. Tarkastuslaitoksen, joka peruuttaa EY-tyyppitarkastustodistuksen, on ilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, joka tarkastuslaitoksen hyväksyi. Jälkimmäisen on ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä perusteltava päätöksensä.EY-tarkastus 11 artikla 1. EY-tarkastuksen tarkoituksena on tarkastaa ja varmentaa, että sarjavalmistetut painesäiliöt ovat 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien tai hyväksytyn prototyypin mukaisia. Hyväksytty tarkastuslaitos tekee tarkastuksen jäljempänä annettujen säännösten mukaisesti. Kyseisen tarkastuslaitoksen on annettava EY-tarkastustodistus ja kiinnitettävä 16 artiklassa säädetty vaatimustenmukaisuusmerkki.2. Tarkastus tehdään painesäiliöerälle, jonka valmistaja tai valmistajan edustaja, joka on sijoittautunut yhteisöön, toimittaa. Erään on liitettävä 10 artiklassa tarkoitettu EY-tyyppitarkastustodistus tai liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettu rakenne- ja valmistussuunnitelma, jos painesäiliötä ei valmisteta hyväksytyn prototyypin mukaisesti. Jälkimmäisessä tapauksessa hyväksytyn tarkastuslaitoksen on ennen EY-tarkastusta tarkastettava suunnitelma varmistuakseen sen vaatimustenmukaisuudesta.3. Painesäiliöerän tarkastuksessa tarkastuslaitoksen on varmistettava, että painesäiliöt on valmistettu ja tarkastettu rakenne- ja valmistussuunnitelman mukaisesti sekä tehtävä nestepainekoe tai vastaavantehoinen kaasupainekoe jokaiselle erän painesäiliölle sen eheyden tarkastamiseksi paineella 1,5 kertaa suurin sallittu käyttöpaine. Kokeen turvajärjestelyjen hyväksymiseksi tehdään ennakkokoe jäsenvaltioissa, joissa painekoe tehdään. Lisäksi tarkastuslaitos tekee hitsin laadun varmistamiseksi kokeita, valmistajan valinnan mukaan, edustavasta tuotantokoekappaleesta tai painesäiliöstä otetuilla koesauvoilla. Kokeet tehdään säiliön pituussuuntaisille hitseille. Kuitenkin, jos pituus- ja kehänsuuntaisissa hitseissä on käytetty eri hitsaustekniikkaa, on tehtävä lisäksi kokeet kehänsuuntaisille hitseille.4. Liitteessä I olevassa 2.1.2 kohdassa tarkoitetuille painesäiliöille tehdään koesauvoilla tehtävien kokeiden asemesta nestepainekoe viidelle pistokoemaisesti kustakin erästä valitulle painesäiliölle sen tarkastamiseksi, että ne täyttävät liitteessä I olevassa 2.1.2 jaksossa vahvistetut vaatimukset.EY-vaatimuksenmukaisuusvakuutus 12 artikla 1. Valmistajan, joka täyttää 13 artiklasta johtuvat velvoitteet, on kiinnitettävä 16 artiklassa säädetty EY-merkki painesäiliöihin, joiden hän vakuuttaa olevan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen standardien tai hyväksytyn prototyypin mukaisia. Tällä EY-vaatimuksenmukaisuuden vakuutusmenettelyllä valmistaja tulee EY-valvonnan alaiseksi, kun painesäiliön suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo on yli 200 baarilitraa.2. EY-valvonnan tarkoitus on varmistaa 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että valmistaja täyttää 13 artiklan 2 kohdasta johtuvat velvoitteet. Valvonnan suorittaa hyväksytty tarkastuslaitos, joka on antanut 10 artiklassa tarkoitetun EY-tyyppitarkastustodistuksen, jos painesäiliöt on valmistettu hyväksytyn prototyypin mukaisesti tai jos näin ei ole, hyväksytty tarkastuslaitos, jolle rakenne- ja valmistussuunnitelma on 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti lähetetty.13 artikla 1. Kun valmistaja noudattaa 12 artiklassa tarkoitettua menettelyä, hänen on ennen valmistuksen aloittamista lähetettävä EY-tyyppitarkastustodistuksen tai vastaavuustodistuksen antaneelle hyväksytylle tarkastuslaitokselle asiakirja, jossa kuvataan valmistusmenettelyt ja kaikki ennalta sovitut järjestelmälliset toimenpiteet, joilla varmistetaan, että paineastiat vastaavat 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja standardeja tai hyväksyttyä prototyyppiä.Tässä asiakirjassa on erityisesti oltava:a) kuvaus valmistusmenetelmistä sekä painesäiliöiden rakenteelle sopivista tarkastuksista;b) tarkastusasiakirja valmistuksen aikana tehtävistä tarvittavista tarkastuksista ja testeistä, niiden suoritusmenetelmistä ja siitä, kuinka usein niitä tehdään;c) vakuutus, että edellä tarkoitetun tarkastusasiakirjan mukaisia tarkastuksia ja testejä tehdään ja että jokaiselle painesäiliölle tehdään nestepainekoe tai jäsenvaltion suostumuksella kaasunpainekoe paineella 1,5 kertaa suurin sallittu käyttöpaine.Pätevän henkilökunnan, jonka on oltava riittävän riippumatonta tuotantohenkilökunnasta, on oltava vastuussa näiden tarkastusten ja testien, joista on tehtävä kertomus, suorituksesta;d) valmistus- ja varastointipaikkojen osoitteet sekä päivämäärä, jolloin valmistus on tarkoitus aloittaa.2. Lisäksi, kun suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 200 baarilitraa, on valmistajien sallittava EY-valvonnasta vastuussa olevan tarkastuslaitoksen pääsy tarkastamaan edellä tarkoitettuja valmistus- ja varastointipaikkoja sekä annettava tarkastuslaitoksen valita näytepainesäiliöt ja annettava sille kaikki tarpeellinen tieto ja erityisesti:- rakenne- ja valmistussuunnitelma;- tarkastusasiakirjat;- tarvittaessa EY-tyyppitarkastustodistus tai vastaavuustodistus;- kertomus tehdyistä tarkastuksista ja testeistä.14 artikla 1. EY-tyyppitarkastustodistuksen tai vastaavuustodistuksen antaneen hyväksytyn tarkastuslaitoksen on, kun säiliöitä ei ole valmistettu hyväksytyn prototyypin mukaisesti, tarkastettava sekä 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat että liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetut rakenne- ja valmistussuunnitelmat painesäiliöiden vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi ennen valmistuksen aloittamista.2. Lisäksi, kun suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 200 baarilitraa, on kyseisen tarkastuslaitoksen valmistuksen aikana:- varmistettava, että valmistaja todella tarkastaa sarjavalmisteiset painesäiliöt 13 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti;- otettava pistokoemaisesti näytepainesäiliöitä valmistuspaikoilta tai varastosta tarkastusta varten.Tarkastuslaitoksen on toimitettava jäsenvaltiolle, joka sen on hyväksynyt, ja pyynnöstä muille tarkastuslaitoksille, jäsenvaltioille sekä komissioille jäljennös tarkastuspöytäkirjasta.III LUKU EY-merkki 15 artikla Jos osoitetaan, että EY-merkin kiinnittämisessä painesäiliöihin on menetelty väärin, koska:- ne eivät ole hyväksytyn prototyypin mukaisia;- painesäiliöt ovat hyväksytyn prototyypin mukaisia, mutta prototyyppi ei täytä 3 artiklassa tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia;- ne eivät 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen painesäiliöiden osalta ole 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen asiaa koskevien standardien mukaisia;- valmistaja ei täytä 13 artiklassa säädettyjä velvoitteitaan;EY-valvonnasta vastuussa olevan tarkastuslaitoksen on ilmoitettava tästä asianomaiselle jäsenvaltiolle ja tarvittaessa peruutettava EY-tyyppitarkastustodistus.16 artikla 1. EY-merkki ja liitteessä II olevan 1 kohdan mukaiset merkinnät on kiinnitettävä näkyvällä, helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla painesäiliöön tai siihen pysyvästi kiinnitettyyn kilpeen.EY-merkin muodostaa tunnus «», ja sen vuosiluvun kaksi viimeistä numeroa, jona merkki on kiinnitetty, sekä EY-tarkastuksesta ja EY-valvonnasta vastuussa olevan hyväksytyn tarkastuslaitoksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tunnusnumero.2. Sellaisten merkkien tai merkintöjen, jotka voidaan helposti sekoittaa EY-merkkiin, kiinnittäminen painesäiliöihin on kiellettävä.IV LUKU Loppusäännökset 17 artikla Kaikissa tämän direktiivin mukaisissa päätöksissä, jolla rajoitetaan painesäiliön markkinoille saattamista tai käyttöönottoa, on oltava tarkat perustelut. Päätöksestä on mahdollisimman pian ilmoitettava asianosaiselle, ja samalla on ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaiset muutoksenhakukeinot ja määräajat muutoksenhaulle.18 artikla 1. Jäsenvaltioiden on 1 päivään tammikuuta 1990 mennessä annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä heinäkuuta 1990 alkaen.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.19 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 1987.Neuvoston puolestaH. DE CROOPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 89, 15.4.1986, s. 2(2) EYVL N:o C 190, 20.7.1987(3) EYVL N:o C 328, 22.12.1986, s. 20(4) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8LIITE I Painesäiliöiden olennaiset turvallisuusvaatimukset säädetään jäljempänä:1. RAKENNEAINEET Rakenneaineet on valittava painesäiliöiden käyttötarkoituksen ja 1.1-1.4 kohdan mukaisesti.1.1 Paineen kuormittamat osatEdellä 1 artiklassa tarkoitettujen paineen kuormittamien osien valmistukseen käytettävien rakenneaineiden on oltava:- hitsattavia;- muovattavia ja sitkeitä siten, että murtuminen alimmassa käyttölämpötilassa ei aiheuta rikkoutumista palasiksi eikä haurasmurtumaa;- vanhenemattomia.Rakenneaineiden on lisäksi täytettävä teräksisten painesäiliöiden osalta 1.1.1 jaksossa sekä alumiini- ja alumiiniseoksesta valmistettujen painesäiliöiden osalta 1.1.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset.Rakenneaineen valmistajan on toimitettava antamansa ainestodistus rakenneaineen mukana, kuten liitteessä II esitetään.1.1.1 Teräksiset painesäiliötSeostamattomille teräksille asetettavat vaatimukset:a) terästen on oltava tiivistettyjä ja ne on toimitettava normalisoidussa tai vastaavassa tilassa;b) hiilipitoisuuden on oltava vähemmän kuin 0,25 % ja sekä rikki- että fosforipitoisuuden kummankin on oltava vähemmän kuin 0,05 %;c) tuotekohtaiset mekaaniset ominaisuudet:- ylin murtoraja Rm,max on oltava pienempi kuin 580 N/mm²;- murtovenymä:- jos koesauvat on otettu valssaussuunnassa:>TAULUKON PAIKKA>- jos koesauvat on otettu kohtisuoraan valssaussuuntaan nähden:>TAULUKON PAIKKA>- keskimääräisen iskuenergian KCV kolmelle pituussuuntaiselle koesauvalle alimmassa käyttölämpötilassa on oltava vähintään 35 J/cm². Vain yksi arvoista saa alittaa arvon 35 J/cm², ei kuitenkaan arvoa 25 J/cm².Tämä ominaisuus on tarkastettava, jos teräksestä valmistetun painesäiliön alin käyttölämpötila on alle -10 °C ja seinämänpaksuus yli 5 mm.1.1.2 Alumiiniset painesäiliötSeostamattoman alumiinin alumiinipitoisuuden on oltava vähintään 99,5 prosenttista ja 1 artiklan 2 kohdassa kuvatuilla alumiiniseoksilla on oltava riittävä kestävyys raerajakorroosiota vastaan korkeimmassa käyttölämpötilassa.Näiden rakenneaineiden on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset:a) ne on toimitettava hehkutetussa toimitustilassa;b) niillä on oltava seuraavat tuotekohtaiset mekaaniset ominaisuudet:- ylin murtoraja Rm,max enintään 350 N/mm²;- murtovenymän on oltava:A ≥ 16 %, jos koesauva on otettu valssaussuunnassaA ≥ 14 %, jos koesauva on otettu kohtisuorassa valssaussuuntaa vastaan1.2 HitsauslisäaineetHitsauslisäaineiden on sovelluttava valittuun hitsaustapaan ja lisäksi oltava yhteensopivia hitsattavien rakenneaineiden kanssa.1.3 Lisäosat, jotka vaikuttavat painesäiliön lujuuteenNämä osat (esimerkiksi ruuvit ja mutterit) on tehtävä 1.1 kohdan mukaisista rakenneaineista tai muista paineenalaisten osien rakenneaineiden kanssa yhteensopivista teräksistä, alumiineista tai alumiiniseoksista.Edellä tarkoitetuilla rakenneaineilla on alimmassa käyttölämpötilassa oltava sopiva murtovenymä ja sitkeys.1.4 Osat, joita paine ei kuormita.Hitsatun painesäiliöt kaikkien paineen kuormittamattomien osien rakenneaineiden on oltava yhteensopivia liittyvän osan rakenneaineen kanssa.2. PAINESÄILIÖN SUUNNITTELU Valmistajan on painesäiliötä suunnitellessaan määriteltävä sen käyttötarkoitus ja valittava:- alin käyttölämpötila Tmin;- korkein käyttölämpötila Tmax;- suurin sallittu käyttöpaine PS.Alimman käyttölämpötilan ylittäessä -10 °C, on rakenneaineelta vaadittujen ominaisuuksien kuitenkin täytyttävä lämpötilassa 10°C.Valmistajan on otettava lisäksi huomioon seuraavat määräykset:- painesäiliöt on voitava tarkastaa sisäpuolelta;- painesäiliöt on voitava tyhjentää nesteestä;- mekaanisten ominaisuuksien on säilyttävä koko sen ajan, kun painesäiliötä käytetään suunnitellulla tavalla;- painesäiliöt on riittävästi korroosiosuojattava suunnitellun käytön edellyttämällä tavalla;käytettäessä painesäiliötä suunnitellulla tavalla:- ne eivät kuormitu käyttöturvallisuutta vaarantaen;- sisäpuolinen paine ei pysyvästi ylitä suurinta sallittua käyttöpainetta PS, kuitenkin hetkellinen ylitys saa olla 10 %.Pituus- ja kehänsuuntaisten saumojen on oltava läpihitsattuja tai niitä vastaavia. Muissa kuin puolipallopäädyissä on oltava lieriömäinen reuna.2.1 SeinämänpaksuusJos tulo PS x V ≤ 3000 baarilitraa, valmistajan on käytettävä jotain 2.1.1 tai 2.1.2 kohdassa kuvattua menetelmää seinämänpaksuuden määrittämiseen; jos PS x V LIITE II 1. EY-MERKKI JA MERKINNÄT Paineastiassa tai sen kilvessä on oltava 16 artiklassa säädetty EY-merkki sekä vähintään seuraavat tiedot:>TAULUKON PAIKKA>- valmistajan nimi tai merkki;- painesäiliömallin sekä sarjan tai erän tunnistemerkki.Jos kilpeä käytetään, se on suunniteltava sellaiseksi, ettei sitä voi käyttää uudestaan ja siinä on oltava tilaa muille tarpeellisille merkinnöille.2. KÄYTTÖOHJEET Käyttöohjeissa on oltava seuraavat tiedot:- edellä 1 kohdassa vahvistetut tiedot lukuun ottamatta sarjan tai erän tunnistamista;- painesäiliön käyttötarkoitus;- painesäiliön turvallisuuden edellyttämät huolto- ja asennusohjeet.Tietojen on oltava kohdemaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.3. RAKENNE- JA VALMISTUSSUUNNITELMA Rakenne- ja valmistussuunnitelmassa on oltava niiden tekniikoiden ja toimintojen kuvaus, joilla 3 artiklassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset tai 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut standardit täytetään, ja erityisesti:a) painesäiliötyypin yksityiskohtainen valmistuspiirustus;b) käyttöohjeet;c) asiakirja, jossa kuvataan:- valitut rakenneaineet,- valitut hitsausmenetelmät,- valitut valmistuksen aikaiset tarkastukset, ja- säiliön suunnittelun asianmukaiset yksityiskohdat.Jos 11-14 artiklassa vahvistettuja menettelyjä käytetään, suunnitelmassa on lisäksi oltava:i) todistukset koskien hitsausmenettelyyn pätevöitymistä ja hitsaajien tai hitsausautomaattien käyttäjien pätevyydestä;ii) paineen kuormittamien osien rakenneaineiden ainestodistukset;iii) kertomus tehdyistä tarkastuksista ja testeistä tai kuvaus suunnitelluista tarkastuksista.4. MÄÄRITELMIÄ JA SUUREITA 4.1 Määritelmiäa) Suunnittelupaineella "P" tarkoitetaan valmistajan valitsemaa paineastian paineenalaisten osien mitoittamisessa käytettävää painetta.b) Suurin sallittu käyttöpaine "PS" on ylin paine, jota saa käyttää paineastian tavanomaisen käytön aikana.c) Alin käyttölämpötila "Tmin" on painesäiliön seinämän alin jatkuva lämpötila tavanomaisen käytön aikanad) Korkein käyttölämpötila "Tmax" on painesäiliön seinämän korkein jatkuva lämpötila tavanomaisen käytön aikanae) Myötöraja "RET" on korkeimmassa käyttölämpötilassa "Tmax"- ylempi myötöraja "ReH", jos rakenneaineella on alempi ja ylempi myötöraja;- 3,2-rajan vähimmäisarvo "Rp 0,2";- 1,0-rajan vähimmäisarvo "Rp 1,0", jos kyseessä on seostamaton alumiini.f) Samantyyppiset painesäiliöt:Painesäiliöiden katsotaan olevan samaa tyyppiä, jos ne eroavat prototyyppipainesäiliöstä vain halkaisijan osalta, jos liitteessä I olevan 2.1.1 tai 2.1.2 kohdan vaatimukset täyttyvät tai lieriöosan pituuden osalta seuraavin rajoituksin:- jos prototyyppipainesäiliössä on yksi tai useampi lieriörengas päätyjen lisäksi, on samantyyppisiksi luettavissa painesäiliöissä oltava vähintään yksi lieriörengas; sekä- jos prototyyppipainesäiliö muodostuu vain kahdesta kuperasta päädystä, säiliössä ei saa olla lieriörenkaita.Jos aukkoihin tai yhteisiin tulee muutoksia lieriöosan pituuden vaihdellessa, on piirustuksissa eriteltävä nämä muutokset.g) Painesäiliöerään saa kuulua enintään 3 000 samantyyppistä painesäiliötä.h) Valmistuksen katsotaan tässä direktiivissä olevan sarjamaista, jos useampi kuin yksi samantyyppinen painesäiliö valmistetaan jatkuvalla valmistusprosessilla tietyssä ajassa saman suunnitelman mukaisesti samaa valmistusmenetelmää käyttämällä.i) Ainestodistus: asiakirja, jolla valmistaja varmentaa, että toimitetut tuotteet täyttävät tilauksen mukaiset vaatimukset, ja jossa esitetään tavanomaisten valmistuksenaikaisten testien tulokset, erityisesti kemiallinen analyysin ja mekaaniset ominaisuudet, jotka suoritetaan samalla menetelmällä valmistetusta tuotannosta, mutta ei välttämättä toimitetusta erästä otetuille tuotteille.4.2 Suureet>TAULUKON PAIKKA>LIITE III VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON OTETTAVA HUOMIOON TARKASTUSLAITOKSIA NIMETTÄESSÄ 1. Tarkastukseen liittyviä testejä suorittava tarkastuslaitos, sen johtaja ja henkilökunta eivät saa olla tarkastamiensa painesäiliöiden suunnittelijoita, valmistajia, hankkijoita tai niiden asennuksesta vastaavia eivätkä edellä tarkoitettujen osapuolien edustajia. He eivät saa välittömästi eivätkä edustajina osallistua koneiden suunnitteluun, rakentamiseen, markkinointiin tai kunnossapitoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa valmistajan ja tarkastuslaitoksen välillä.2. Tarkastuslaitoksen ja sen henkilökunnan on tehtävä tarkastukseen liittyvät testit mahdollisimman korkeaa ammatillista rehellisyyttä ja teknistä pätevyyttä noudattaen ja niiden oltava vapaat kaikesta sellaisesta painostuksesta ja houkuttelusta, erityisesti taloudellisesta, joka voisi vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, varsinkin niiden henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta.3. Tarkastuslaitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilökunta ja tarvittavat välineet voidakseen toteuttaa asianmukaisesti ne hallinnolliset ja tekniset tehtävät, jotka liittyvät vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen. Sillä on oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin vaadittavia laitteita.4. Tarkastuksista vastaavalla henkilökunnalla on oltava:- hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus;- tyydyttävät tiedot suoritettavia testejä koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus sellaisten testien suorittamisesta;- kyky laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selosteita, joissa esitetään suoritetun tarkastuksen tulokset.5. Tarkastushenkilökunnan puolueettomuus on turvattava. Heidän palkkansa ei saa riippua suorittamiensa tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista.6. Tarkastuslaitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei valtio kansallisen lainsäädännön mukaisesti ole ottanut vastuuta sen toiminnasta tai jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa testeistä.7. Tarkastuslaitoksen henkilökunnan on noudatettava ammatillista salassapitovelvollisuutta kaikkeen tietoon, jota se saa tehtäviään suorittaessaan (paitsi poikkeuksena sen valtion toimivaltaisia hallintoviranomaisia kohtaan, jossa laitoksen toiminta tapahtuu) tämän direktiivin tai direktiivin täytäntöön panemiseksi annetun kansallisen lain säännöksen nojalla.