Avis juridique important

|

31978L0317

Neuvoston direktiivi 78/317/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen lasipintojen huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 081 , 28/03/1978 s. 0027 - 0048 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 8 s. 0082  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 7 s. 0067  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 8 s. 0082  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 8 s. 0129  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 8 s. 0129

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 21 päivänä joulukuuta 1977,moottoriajoneuvojen lasipintojen huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (78/317/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajoneuvojen lasipintojen huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiin,nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 78/315/ETY(4), säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,nämä tekniset vaatimukset olisi laadittava siten niin, että niillä on sama tavoite kuin Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissiossa toteutettavilla teknisiä vaatimuksia koskevilla määräyksillä,näitä vaatimuksia sovelletaan M1-luokan moottoriajoneuvoihin (moottoriajoneuvojen kansainvälinen luokitus vahvistetaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä I), jamoottoriajoneuvoja koskevan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön lähentäminen edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTässä direktiivissä `ajoneuvolla` tarkoitetaan kaikkia direktiivin 70/156/ETY liitteessä I määriteltyjä M1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.2 artiklaJäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää lasipintojen huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiin liittyvistä syistä, jos kyseiset järjestelmät vastaavat liitteiden I, II, III, IV ja V vaatimuksia.3 artiklaJäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvon rekisteröintiä taikka kieltää sen myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä lasipintojen huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiin liittyvistä syistä, jos kyseiset järjestelmät vastaavat liitteiden I, II, III, IV ja V vaatimuksia.4 artiklaTyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikista liitteessä I olevassa 2.2 kohdassa tarkoitettujen osien tai ominaisuuksien muutoksista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä, onko muutetulle ajoneuvotyypille tarpeen tehdä uusia testejä ja laatia uusi seloste. Jos nämä testit osoittavat, ettei tämän direktiivin vaatimuksia ole noudatettu, muutoksia ei saa hyväksyä.5 artiklaTarvittavat muutokset liitteiden I, II, III, IV ja V vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen on annettava direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.Tätä menettelyä ei kuitenkaan sovelleta muutoksiin, joissa säädetään huurteen- ja sumunpoistojärjestelmiä koskevista vaatimuksista muiden lasipintojen kuin tuulilasien osalta.6 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan kahdeksantoista kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden antamat tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.7 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 1977.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. CHABERT(1) EYVL N:o C 118, 16.5.1977, s. 33(2) EYVL N:o C 114, 11.5.1977, s. 9(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1(4) EYVL N:o L 81, 28.3.1978, s. 1LIITE ISOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ, ERITYISET VAATIMUKSET, TESTAUSMENETTELY1. SOVELTAMISALA1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan M1-luokan ajoneuvoihin kuljettajien 180° alueelle eteenpäin suuntautuvan näkökentän osalta.1.1.1 Direktiivin tarkoituksena on varmistaa hyvä näkyvyys tietyissä olosuhteissa määrittelemällä vaatimukset M1-luokan ajoneuvojen tuulilasien huurteen- ja sumunpoistojärjestelmille.1.2 Tämän direktiivin vaatimukset on tarkoitettu sovellettaviksi sellaisiin M1-luokan ajoneuvoihin, joissa kuljettajan paikka on vasemmalla puolella. M1-luokan ajoneuvoissa, joissa kuljettajan paikka on oikealla puolella, näitä vaatimuksia sovelletaan kääntämällä kriteerit tarkoituksenmukaisilta osin päinvastoin.2. MÄÄRITELMÄT(2.1)2.2 Ajoneuvotyyppi tuulilasin huurteen- ja sumunpoistojärjestelmien osalta`Ajoneuvotyypillä tuulilasin huurteen- ja sumunpoistojärjestelmien osalta` tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta:2.2.1 ulkoiset ja sisäiset muodot ja järjestelyt 1 kohdassa määritellyllä alueella, jotka voivat vaikuttaa näkyvyyteen;2.2.2 tuulilasin muoto, koko, ominaisuudet ja sen asennus;2.2.3 huurteen- ja sumunpoistojärjestelmien ominaisuudet;2.2.4 istuinten lukumäärä.2.3 Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä`Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä` tarkoitetaan pystysuoran pitkittäistason X-Z, vaakatason X-Y ja pystysuoran poikittaistason Y-Z muodostamaa vertailujärjestelmää (ks. liitteessä III oleva kuva 2). Järjestelmää käytetään määriteltäessä tasoilla oleville pisteille määrättyjen sijoituskohtien suhteellisia etäisyyksiä ja niiden todellisia sijoituskohtia ajoneuvossa. Menetelmä ajoneuvon sijoittamiseksi näihin kolmeen tasoon esitetään liitteessä III; kaikki maanpinnan nollatasoon nähden määrättävät koordinaatit on laskettava ajokunnossa olevalle ajoneuvolle (kuten määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa), jossa on lisäksi massaltaan 75,6 kg ± 1 % matkustaja etuistuimella.2.3.1 Säädettävällä maavaralla varustetut ajoneuvot on testattava valmistajan määrittelemissä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.2.4 Päävertailumerkit`Päävertailumerkeillä` tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia reikiä, pintoja, merkkejä ja tunnuksia. Valmistajan on ilmoitettava käytetyn vertailumerkin tyyppi ja kunkin merkin suhteellinen paikka kolmiulotteisen vertailujärjestelmän X-, Y- ja Z-koordinaatein sekä korkeus oletetusta maanpinnan tasosta. Nämä merkit saavat olla tarkastuspisteitä, joita käytetään korin asennuksessa.2.5 Istuimen selkänojan kulma(ks. liite II).2.6 Istuimen selkänojan todellinen kulma(ks. liite II).2.7 Istuimen selkänojan suunnittelukulma(ks. liite II).2.8 V-pisteet`V-pisteillä` tarkoitetaan pisteitä, joiden sijainti matkustajatilassa on määritetty pystysuorien pitkittäistasojen avulla, jotka kulkevat etuistuimen uloimmiksi mitoitettujen istumapaikkojen keskipisteiden kautta suhteessa R-pisteeseen ja istuimen selkänojan suunnittelukulmaan, ja joita käytetään vahvistamaan sitä, että näkökenttää koskevia vaatimuksia on noudatettu.(ks. liite IV)2.9 R-piste tai istuimen vertailupiste(ks. liite II).2.10 H-piste(ks. liite II).2.11 Tuulilasin merkitsevät pisteet`Tuulilasin merkitsevillä pisteillä` tarkoitetaan pisteitä, jotka sijaitsevat V-pisteistä tuulilasin ulkopintaan kulkevien suorien ja tuulilasin leikkauspisteissä.2.12 Tuulilasin läpinäkyvä alue`Tuulilasin läpinäkyvällä alueella` tarkoitetaan sitä aluetta ajoneuvon tuulilasissa tai muussa lasipinnassa, jonka valonläpäisykyky suorassa kulmassa pintaan nähden mitattuna on vähintään 70 %.2.13 Istuimen vaakasuora säätelyväli`Istuimen vaakasuoralla säätelyvälillä` tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan suunnittelemien tavanomaisten ajoasentojen säätöväliä kuljettajan istuimen säätämiseksi X-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta).2.14 Istuimen laajennettu säätelyväli`Istuimen laajennetulla säätelyvälillä` tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan suunnittelemien 2.13 kohdassa eriteltyjen tavanomaiset ajoasennot ylittävää istuimen säätöä X-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta), jota käytetään muutettaessa istuimet vuoteiksi tai helpottamaan ajoneuvoon pääsyä.2.15 Huurteenpoistojärjestelmä`Huurteenpoistojärjestelmällä` tarkoitetaan järjestelmää, jonka tarkoituksena on sulattaa huurre tai jää tuulilasin pinnalta näkyvyyden ylläpitämiseksi.2.16 Huurteenpoisto`Huurteenpoistolla` tarkoitetaan lasipintoja peittävän huurteen tai jään poistoa käyttämällä huurteenpoisto- tai tuulilasinpyyhinjärjestelmiä.2.17 Huurteesta puhdistettu alue`Huurteesta puhdistetulla alueella` tarkoitetaan lasipinnan sitä kuivaa aluetta, tai sellaisella sulaneella tai osittain sulaneella (märällä) huurteella peittynyttä aluetta, joka voidaan puhdistaa ulkopinnalta tuulilasin pyyhkimillä. Siihen ei kuulu kuivan huurteen peittämä tuulilasin alue.2.18 Sumunpoistojärjestelmä`Sumunpoistojärjestelmällä` tarkoitetaan järjestelmää, jonka tarkoituksena on poistaa tuulilasin sisäpinnalle tiivistynyt vesihöyrykerros näkyvyyden ylläpitämiseksi.2.19 Sumu`Sumulla` tarkoitetaan lasipintojen sisäpinnalle tiivistynyttä vesihöyrykerrosta.2.20 Sumunpoisto`Sumunpoistolla` tarkoitetaan lasipintoja peittävän sumun poistamista sumunpoistojärjestelmää käyttämällä.3. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN3.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava ajoneuvolle siinä käytettävien huurteen- ja sumunpoistojärjestelmän osalta ETY-tyyppihyväksyntää.3.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:3.2.1 kuvaus ajoneuvosta 2.2 kohdassa tarkoitettujen kriteerien mukaisesti sekä mittapiirustukset joko matkustajatilasta otetun valokuvan tai hajotuskuvan kanssa. Ajoneuvon tunnusnumerot tai -kuvat on eriteltävä;3.2.2 päävertailumerkkien yksityiskohdat riittävällä tarkkuudella niin, että ne voidaan helposti tunnistaa ja että niiden sijainti suhteessa toisiinsa, ja R-pisteeseen on määriteltävissä;3.2.3 tekninen kuvaus huurteen- ja sumunpoistojärjestelmästä sekä asiaa koskevat tiedot riittävän yksityiskohtaisesti.3.3 Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tutkimuslaitokseen tyyppihyväksyntätestejä varten.4. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ(4.1)(4.2)4.3 Liitteen VI mallin mukainen todistus on liitettävä ETY-tyyppihyväksyntätodistukseen.(4.4)(4.5)(4.6)(4.7)5. ERITYISET VAATIMUKSET5.1 Tuulilasin huurteenpoisto5.1.1 Kaikissa ajoneuvoissa on oltava järjestelmä, joka poistaa huurteen ja jään tuulilasin lasipinnoilta. Tuulilasin huurteenpoistojärjestelmän on oltava niin tehokas, että se takaa riittävän näkyvyyden tuulilasin läpi kylmällä säällä.5.1. Järjestelmän tehokkuus varmistetaan määrittämällä tuulilasin huurteesta puhdistunut alue tietyin väliajoin moottorin käynnistyksen jälkeen, kun ajoneuvoa on pidetty kylmähuoneessa tietyn ajan.5.1.3 Edellä 5.1.1 ja 5.1.2 kohdan vaatimukset on tarkastettava 6.1 kohdassa esitettyä menetelmää käyttämällä.5.1.4 Seuraavien vaatimusten on täytyttävä:5.1.4.1 kahdenkymmenen minuutin kuluttua testausjakson aloittamisesta on liitteessä IV olevassa 2.2 kohdassa määritellystä alueesta (alue A) 80 % oltava puhdistunut huurteesta;5.1.4.2 kahdenkymmenenviiden minuutin kuluttua testausjakson aloittamisesta on tuulilasin matkustajan puoleisen huurteesta puhdistuneen alueen vastattava 5.1.4.1 kohdassa kuljettajan puolelle vahvistettua aluetta;5.1.4.3 neljänkymmenen minuutin kuluttua testausjakson aloittamisesta on liitteessä IV olevassa 2.3 kohdassa määritellystä alueesta (alue B) 95 % oltava puhdistunut huurteesta.(5.1.5)5.2 Tuulilasin sumunpoisto5.2.1 Jokaisessa ajoneuvossa on oltava järjestelmä, joka poistaa sumun tuulilasin sisäpuoleiselta lasipinnalta.5.2.2 Tuulilasin sumunpoistojärjestelmän on oltava niin tehokas, että näkyvyys tuulilasin läpi voidaan sadesäällä säilyttää. Sen tehokkuus on tarkastettava 6.2. kohdassa esitetyn menetelmän avulla.5.2.3 Seuraavien vaatimusten on täytyttävä:5.2.3.1 liitteessä IV olevassa 2.2 kohdassa määritellystä alueesta (alue A) 90 % on puhdistuttava sumusta kymmenen minuutin kuluessa;(5.2.3.2)5.2.3.3 liitteessä IV olevassa 2.3 kohdassa määritellystä alueesta (alue B) 80 % on puhdistuttava sumusta kymmenen minuutin kuluessa.(5.2.4)6. TESTAUSMENETTELY6.1 Tuulilasin huurteenpoisto6.1.1 Testit on suoritettava valmistajan ohjeiden mukaisesti jommassa kummassa seuraavista lämpötiloista:-8 ± 2 °C tai -18 ± 3 °C.6.1.2 Testi on suoritettava kylmähuoneessa, joka on niin suuri, että koko ajoneuvo mahtuu siihen, ja joka on varustettu niin, että toinen 6.1.1 kohdassa mainituista lämpötiloista säilyy koko testin ajan ja kylmä ilma kiertää huoneessa. Kylmähuoneessa on pidettävä testauslämpötilaa tai sitä alhaisempaa lämpötilaa vähintään 24 tunnin ajan ennen ajoneuvon kylmälle altistavan testausjakson aloittamista.6.1.3 Tuulilasin ulko- ja sisäpinnat puhdistetaan ennen testiä perusteellisesti rasvasta metyylialkoholilla tai vastaavalla rasvanpoistoaineella. Kuivumisen jälkeen pinnoille levitetään vähintään 3 prosenttista ja enintään 10 prosenttista ammoniakkiliuosta. Pinnan annetaan jälleen kuivua, jonka jälkeen se pyyhitään kuivalla puuvillakankaalla.6.1.4 Ajoneuvo pidetään testauslämpötilassa vähintään 10 tuntia moottori sammutettuna.6.1.4.1 Tätä jaksoa voidaan lyhentää, jos käytettävissä on laitteita, joilla voidaan todeta moottorin jäähdytysnesteen ja voiteluaineiden vakiintuneen testauslämpötilaan.6.1.5 Edellä 6.1.4 kohdassa esitetyn jäähdytysajan jälkeen on tuulilasin koko ulkopinnalle muodostettava tasainen, pinta-alamassaltaan 0,044 g/cm²:n jääkerros levitetään koko tuulilasin ulkopinnalle 3,5 ± 0,2 baarin paineella toimivalla vesisuihkuttimella.6.1.5.1 Suihkuttimen suutin, joka on säädetty täydelle suihkukuviolle ja enimmäisvirtaukselle, pidetään kohtisuorassa 200-250 mm etäisyydellä lasipinnasta siten suunnattuna, että tasainen kerros jäätä muodostuu koko tuulilasin poikki reunasta reunaan.6.1.5.1.1 Suihkutinta, jossa on halkaisijaltaan 1,7 mm suutin, jonka nesteen virtaus on 0,395 l/min ja joka pystyy tuottamaan lasipinnalle halkaisijaltaan 300 mm suihkukuvion 200 mm etäisyydeltä pinnasta, voidaan käyttää 6.1.5 kohdassa vahvistettujen vaatimuksien täyttämiseksi. Muitakin laitteita, jotka täyttävät vahvistetut vaatimukset, voidaan käyttää.6.1.6 Sen jälkeen, kun jää on muodostunut tuulilasille, ajoneuvo pidetään kylmähuoneessa vähintään 30 ja enintään 40 minuutin ajan.6.1.7 Kun 6.1.6 kohdassa vahvistettu aika on kulunut, yhden tai kahden tarkkailijan on noustava ajoneuvoon ja moottori voidaan käynnistää, tarvittaessa ulkopuolisella avulla. Testausjakso alkaa välittömästi moottorin käynnistyttyä.6.1.7.1 Testausjakson viiden ensimmäisen minuutin aikana moottorin pyörintänopeus tai -nopeudet voivat olla sellaiset, joita valmistaja suosittaa moottorin lämmittämiseksi kylmällä säällä tapahtuvassa käynnistyksessä.6.1.7.2 Testausjakson viimeisten 35 minuutin aikana (tai koko testausjakson aikana, jos viiden minuutin lämmitysjaksoa ei käytetä) moottorin on käytävä:6.1.7.2.1 pyörintänopeudella, joka ei ylitä 50 % suurinta tehoa vastaavasta pyörintänopeudesta; lisäksi,(6.1.7.2.2)6.1.7.2.3 akun on oltava täysin varattu;6.1.7.2.4 jännite huurteenpoistolaitteen johtimien liitännöissä saa ylittää järjestelmän nimellisjännitteen enintään 20 prosentilla;6.1.7.2.5 lämpötila kylmähuoneessa on mitattava tuulilasin keskipisteen korkeudelta paikasta, johon testattavan ajoneuvon lämpötila testin aikana ei merkittävästi vaikuta;6.1.7.2.6 huonetta jäähdyttävän ilmavirran vaakasuoran osan on oltava enintään 8 km/h mittauksessa, joka suoritetaan välittömästi ennen testiä, ajoneuvon keskitasolla 300 mm etäisyydellä tuulilasin alareunasta eteenpäin ja sen ylä- ja alareunan välisen keskitason korkeudella sijaitsevasta pisteestä;6.1.7.2.7 konepellin, ovien ja venttiilien, lukuun ottamatta lämmitys- ja ilmanvaihtolaitteiston imu- ja poistoaukkoja on oltava kiinni; yksi tai kaksi ikkunaa voidaan valmistajan vaatimuksesta pitää auki kuitenkin enintään 25 mm pystysuorassa suunnassa;6.1.7.2.8 huurteenpoistojärjestelmän lämpötilan säätölaite on asetettava enimmäisasentoon;6.1.7.2.9 tuulilasinpyyhkijöitä voidaan testauksen aikana käyttää, jos ne toimivat ilman käsivoimaa;6.1.7.2.10 valmistajan määräämä huurteenpoistojärjestelmää käytettäessä ajoneuvon on oltava sellaisessa valmistajan määrittelemässä kunnossa, että se toimii tyydyttävästi alhaisessa lämpötilassa.6.1.8 Tarkkailijan tai tarkkailijoiden on merkittävä huurteesta puhdistuneen alueen rajat tuulilasin sisäpinnalle viiden minuutin välein testausjakson aloittamisesta.6.1.9 Testin päätyttyä tuulilasin sisäpinnalle 6.1.8 kohdan vaatimusten mukaisesti merkitty kuvio on osoitettava ja merkittävä siten, että kuljettajan puoli on tunnistettavissa.6.2 Tuulilasin sumunpoisto6.2.1 Tuulilasin sisäpinnat puhdistetaan perusteellisesti ennen testiä rasvasta metyylialkoholilla tai vastaavalla rasvanpoistoaineella. Kuivumisen jälkeen pinnoille levitetään vähintään 3 prosenttista ja enintään 10 prosenttista ammoniakkiliuosta. Pinnan annetaan jälleen kuivua, minkä jälkeen se pyyhitään kuivalla puuvillakankaalla.6.2.2 Testi suoritetaan ympäristöolosuhteita jäljittelevässä huoneessa, joka on niin suuri, että koko ajoneuvo mahtuu siihen, ja jossa voidaan saada aikaan -3 ± 1 °C testilämpötila ja pitää se yllä koko testin ajan.6.2.2.1 Lämpötila testihuoneessa on mitattava tuulilasin keskipisteen korkeudella paikasta, johon testattavan ajoneuvon lämpö ei merkittävästi vaikuta.6.2.2.2 Testihuonetta jäähdyttävän ilmavirran vaakasuoran osan on oltava mahdollisimman pieni ja aina alle 8 km/h mittauksessa, joka suoritetaan välittömästi ennen testiä, ajoneuvon keskitasolla 300 mm etäisyydellä tuulilasin alareunasta eteenpäin ja sen ylä- ja alareunan välisen keskitason korkeudella sijaitsevasta pisteestä.6.2.2.3 Konepellin, ovien ja venttiilien, lukuun ottamatta lämmitys- ja ilmanvaihtolaitteiston imu- ja poistoaukkoja, on oltava kiinni; yksi tai kaksi ikkunaa voidaan valmistajan vaatimuksesta pitää auki, kuitenkin enintään 25 mm pystysuorassa suunnassa.6.2.3 Sumu tuotetaan liitteessä V esitetyn höyrygeneraattorin avulla. Höyrygeneraattorissa on oltava tarpeeksi vettä, jotta sillä voidaan kehittää vähintään 70 ± 5 g/h höyryä jokaista valmistajan ajoneuvoon suunnittelemaa istumapaikkaa kohden -3 ± 1 °C:n ympäristölämpötilassa.6.2.4 Tuulilasin sisäpinta on puhdistettava kuten on vahvistettu 6.2.1 kohdassa, ja ajoneuvo on sijoitettava ympäristöolosuhteita jäljittelevään testihuoneeseen. Ympäröivän ilman lämpötilan on laskettava, kunnes moottorin jäähdytysnesteen, voiteluaineen ja ajoneuvon sisällä olevan ilman lämpötila on vakiintunut -3 ± 1 °C lämpötilaan.6.2.5 Höyrygeneraattori asetetaan siten, että sen poistoaukot ovat ajoneuvon keskitasossa 580 ± 80 mm korkeudella kuljettajan istuimen R-pisteestä. Generaattori on yleensä sijoitettava välittömästi etuistuimen selkänojan taakse, istuimen selkänojan ollessa, jos se on mahdollista, asetettuna määrättyyn kulmaan. Jos ajoneuvon rakenne estää tämän, voidaan höyrygeneraattori sijoittaa selkänojan etupuolelle, edellä tarkoitettua paikkaa lähinnä olevaan sopivaan paikkaan.6.2.6 Sen jälkeen, kun höyrygeneraattori on toiminut viisi minuuttia ajoneuvon sisällä, yhden tai kahden tarkkailijan on noustava ajoneuvon etuosaan ja höyrygeneraattorin päästöä on alennettava 70 ± 5 g/h tarkkailijaa kohden.6.2.7 Minuutin kuluttua siitä, kun tarkkailija(t) on noussut ajoneuvoon, moottori on käynnistettävä valmistajan ilmoittamalla tavalla. Testausjakso alkaa välittömästi moottorin käynnistyttyä.6.2.7.1 Moottorin on koko testin ajan käytävä:6.2.7.1.1 pyörintänopeudella, joka ei ylitä 50 % suurinta tehoa vastaavasta pyörintänopeudesta; lisäksi,(6.2.7.1.2)6.2.7.1.3 ajoneuvon sumunpoistojärjestelmän säätimet on asetettava asentoon, jota ajoneuvon valmistaja suosittaa testauslämpötilassa;6.2.7.1.4 akun on oltava täysin varattu;6.2.7.1.5 jännite sumunpoistojärjestelmän liitännöissä saa ylittää järjestelmän nimellisjännitteen enintään 20 prosentilla.6.2.8 Testin päätyttyä sumusta puhdistunut alue kirjataan.(7.)(8.)(9.)(10.)(11.)(12.)LIITE IIMENETTELY H-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI, SEKÄ R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN SEKÄ ISTUIMEN SELKÄNOJAN SUUNNITTELUKULMAN JA TODELLISEN KULMAN VÄLISEN SUHTEEN VAHVISTAMISEKSISovelletaan moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä syyskuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/649/ETY(1) liitettä III.(1) EYVL N:o L 267, 19.10.1977, s. 1LIITE IIIMENETELMÄ AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERKKIEN JA KOLMIULOTTEISEN VERTAILUJÄRJESTELMÄN VÄLISTEN ULOTTUVUUSSUHTEIDEN MÄÄRITTÄMISEKSI1. VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERKKIEN VÄLINEN SUHDETyyppihyväksyntää varten toimitetun ajoneuvon ulkoisten ja sisäisten ominaismittojen tarkastamiseksi tämän direktiivin mukaisiksi, liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa määritellyn kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien, jotka alunperin on määritelty ajoneuvon suunnitteluvaiheessa, välinen suhde sekä liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määriteltyjen päävertailumerkkien sijainti on vahvistettava täsmällisesti ja niin, että valmistajan ajoneuvoa koskevissa piirustuksissa esittämät määrätyt pisteet voidaan paikallistaa näiden piirustusten mukaisesti valmistetuissa todellisissa ajoneuvoissa.2. MENETELMÄ VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA VERTAILUMERKKIEN VÄLISEN SUHTEEN VAHVISTAMISEKSITätä tarkoitusta varten konstruoidaan maanpinnan vertailutaso, jossa on asteikolla X- ja Y-akselit. Tämän suorittamista koskeva menetelmä esitetään tämän liitteen kuvassa 3, jolloin vertailutasona on kova, tasainen tasopinta, jonka päälle ajoneuvo asetetaan, ja jonka pinnalle on tukevasti asetettu kaksi mitta-asteikkoa; mitta-asteikot pitää olla jaettu millimetreihin, X-X asteikko on vähintään 8 metriä pitkä ja Y-Y asteikko vähintään 4 metriä pitkä. Molemmat asteikot on asetettava oikeaan kulmaan toisiinsa nähden tämän liitteen kuvassa 3 esitetyin tavoin. Asteikkojen leikkauspiste on maanpinnan nollapiste.3. VERTAILUTASON TARKASTUSVertailutason tai testausalueen pienien tasovaihteluiden huomioimiseksi on tarpeen mitata vaihtelut maanpinnan nollapisteestä sekä X- että Y-asteikkoja pitkin 250 mm välimatkoin ja kirjata saadut lukemat, jotta korjaukset voidaan tehdä ajoneuvoa tarkastettaessa.4. TODELLINEN TESTAUSASENTOEsimerkiksi vähäisten jousituksen korkeuden muutosten huomioimiseksi on tarpeen, että on olemassa mahdollisuus saattaa päävertailumerkit oikeisiin koordinaattipaikkoihin suhteessa suunnitteluasentoon, ennen lisämittauksien tekemistä. Lisäksi on oltava mahdollista suorittaa vähäisiä ajoneuvon asennon sivuttais- tai pitkittäiskorjauksia, jotta se voidaan asettaa oikein suhteessa vertailujärjestelmään.5. TULOKSETKun ajoneuvo on sijoitettu oikein vertailujärjestelmään ja suunnitteluasentoon, voidaan suoraan määrätä niiden pisteiden sijainti, jotka ovat välttämättömiä tutkittaessa näkyvyysolosuhteita eteenpäin.Näitä vaatimuksia koskevina testausmenetelminä voidaan käyttää teodoliitteja, valonlähteitä ja varjolaitteita tai muitakin menetelmiä, joiden voidaan osoittaa antavan vastaavat tulokset.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IVMENETTELY M1-LUOKAN AJONEUVOJEN TUULILASIN NÄKYVYYSALUEIDEN MÄÄRITTÄMISEKSI SUHTEESSA V-PISTEISIIN1. V-PISTEIDEN SIJAINTI1.1 V-pisteiden sijainti suhteessa R-pisteeseen ilmoitettuna kolmiulotteisen vertailujärjestelmän XYZ-koordinaatein ilmenee taulukoista I ja II.1.2 Taulukossa I osoitetaan peruskoordinaatit istuimen selkänojan 25°:n suunnittelukulmalle. Koordinaattien positiivinen suunta ilmenee liitteessä III kuvasta 1.>TAULUKON PAIKKA>1.3 Muiden kuin selkänojien 25° suunnittelukulmien korjaukset1.3.1 Taulukosta II ilmenee jokaiselle V-pisteen X- ja Z-koordinaatille tehtävät lisäkorjaukset, kun istuimen selkänojan suunnittelukulma ei ole 25°. Koordinaattien positiivinen suunta ilmenee liitteessä III kuvasta 1.>TAULUKON PAIKKA>2. NÄKYVYYSALUEET2.1 V-pisteistä on määritettävä kaksi näkyvyysaluetta.2.2 Näkyvyysalue A on tuulilasin ulkopuolella oleva alue, jota rajoittavat seuraavat neljä tasoa V-pisteistä eteenpäin (ks. kuva 1):- V1:n ja V2:n kautta kulkeva pystytaso, joka on 13° kulmassa X-akselista vasempaan,- V1:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 3° kulmassa X-akselista ylöspäin,- V2:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 1° kulmassa X-akselista alaspäin,- V1:n ja V2:n kautta kulkeva pystytaso, joka on 20° kulmassa X-akselista oikealle.2.3 Näkyvyysalue B on tuulilasin ulkopinnalla oleva alue, jonka etäisyys läpinäkyvän alueen ulkoreunasta on yli 25 mm ja jota rajoittaa seuraavan neljän tason ja tuulilasin ulkopinnan leikkausura (ks. kuva 2):- V1:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 7° kulmassa X-akselista ylöspäin,- V2:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 5° kulmassa X-akselista alaspäin,- V1:n ja V2:n kautta kulkeva pystytaso, joka muodostaa 17° kulman X-akselin kanssa,- edellisen kanssa suhteessa ajoneuvon pitkittäiseen keskitasoon symmetrinen taso.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE VHÖYRYGENERAATTORITestiin käytettävässä höyrygeneraattorissa on oltava seuraavat ominaisuudet:a) vesisäiliön tilavuuden on oltava vähintään 2,25 litraa;b) kiehumispisteessä syntyvä lämpöhäviö ei saa ylittää 75 W:a ympäröivän lämpötilan ollessa -3 ± 1 °C;c) tuulettimen tehon on oltava 0,07-0,10 m³/min, kun staattinen paine on 0,5 millibaaria;d) höyrygeneraattorin yläosan ympärillä on oltava kuusi halkaisijaltaan 6,3 mm:stä höyrynpoistoaukkoa;e) höyrygeneraattorin on kalibroitava -3 ± 1 °C lämpötilassa antamaan lukemia asteikolla, jossa 70 ± 5 g/h arvo toistuu n kertaa tämän arvon sisältävään enimmäismäärään saakka n:n ollessa valmistajan ilmoittama istuinpaikkojen lukumäärä.>VIITTAUS KAAVIOON>>TAULUKON PAIKKA>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE VIMALLI>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>(*) Tarpeeton viivataan yli>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

31972L0180

Komission direktiivi 72/180/ETY, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1972, viljelykasvilajien ominaisuuksista ja vähimmäisedellytyksistä lajiketarkastusta varten

Virallinen lehti nro L 108 , 08/05/1972 s. 0008 - 0038 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 4 s. 0130  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1972(II) s. 0387  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 4 s. 0130  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1972(II) s. 0404  Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 7 s. 0225  Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 5 s. 0225  Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 5 s. 0225

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 14 päivänä huhtikuuta 1972,viljelykasvilajien ominaisuuksista ja vähimmäisedellytyksistä lajiketarkastusta varten (72/180/ETY) EUROOPAN TALOUSYHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon viljelykasvilajien yleisestä lajikeluettelosta 29 päivänä syyskuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin(1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo, ettäjäsenvaltioiden on laadittava edellä mainitun direktiivin säännösten mukaisesti yksi tai useampia luetteloita lajikkeista, jotka on virallisesti hyväksytty varmennettaviksi ja pidettäviksi kaupan niiden alueella,lajikkeiden hyväksymistä säännellään yhteisön vaatimuksilla, joiden noudattaminen on varmistettava virallisin tarkastuksin, ja erityisesti viljelystarkastuksin,tarkastusten on katettava riittävä määrä ominaisuuksia, jotta lajikkeet on mahdollista kuvailla,yhteisön tasolla olisi tarpeen määrittää ne vähimmäisominaisuudet, jotka ainakin on tarkastettava,on vahvistettava lisäksi tarkastusten suorittamista koskevat vähimmäisedellytykset,näiden ominaisuuksien ja tarkastusten vähimmäisedellytykset on vahvistettava tieteellisen ja teknisen tietämyksen nykyisen tason perusteella, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että viljelykasvilajien lajikkeiden hyväksymiseksi suoritettujen virallisten tarkastusten on katettava vähintään liitteessä I luetellut ominaisuudet.Niiden on varmistettava, että liitteessä II luetellut vähimmäisedellytykset on täytetty tarkastusta tehtäessä.2 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1972. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 14 päivänä huhtikuuta 1972.Komission puolestaPuheenjohtajaS. L. MANSHOLT(1) EYVL N:o L 225, 12.10.1970, s. 1LIITE I A OSA EROTETTAVUUDEN, PYSYVYYDEN JA YHTENÄISYYDEN TARKASTUSTA KOSKEVAT OMINAISUUDETKaikki luetellut ominaisuudet eri lajeille ovat voimassa lajikkeiden erotettavuuden ja pysyvyyden tarkastuksessa. Yhtenäisyyden tarkastuksen vahvistetut perusteet ilmoitetaan seuraavasti:(H) lajin kaikille lajikkeille,(H1) lajin vapaasti pölyttäville lajikkeille,(H2) lajin sisäsiitoslinjoille ja yksinkertaisille hybrideille,(H3) lajin muille hybrideille.1 JUURIKKAATLajin Beta vulgaris L. sokeri- ja rehujuurikkaat1 Sirkkavarsi: väritys2 Juuri:2.1 juurenniskan väritys2.2 näkyvän osan väritys (H)2.3 maanalaisen osan väritys (H)2.4 muoto (H)2.5 näkyvän osan osuus (rehujuurikkaat)2.6 kuiva-ainepitoisuus (rehujuurikkaat)2.7 sokeripitoisuus (sokerijuurikkaat)2.8 juuren paino (prosentteina kasvin kokonaispainosta)3 Lehti:3.1 lehtilavan väritys3.2 lehtisuonien väritys (rehujuurikkaat)3.3 lehtiruodin ja lehtilavan kokonaispituus3.4 lehtiruodin paksuus3.5 lehtiruodin tyven väritys (rehujuurikkaat)3.6 lehtiruusukkeen ulkonäkö3.7 lehdistön paino juurenniska mukaan lukien(prosentteina kasvin kokonaispainosta)4 Ploidisuus:4.1 ploidisuusaste4.2 poikkeavien ploidisuusasteiden prosenttiosuus (polyploidit lajikkeet)5 Yksi-ituisuus (H)2 RÖLLITLuhtarölli Agrostis canina L. ssp. canina Hwd.Isorölli Agrostis gigantea RothRönsyrölli Agrostis stolonifera L.Nurmirölli Agrostis tenuis Sibth.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Rönsyt: on/ei (täsmennettävä kasvullinen vaihe tarkkailuhetkellä)4 Lehti:4.1 väri (kylvövuotta seuraavana vuonna, ennen tähkimistä)4.2 ylimmän lehden ulkonäkö (kukinnan alkaessa)4.3 ylimmän lehden mitat (H) (kukinnan alkaessa)5 Kukinto: muoto (kukinnan jälkeen)6 Tähkimis- tai kukkimisluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)7 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)8 Kromosomien lukumäärä (H)3 NURMIPUNTARPÄÄAlopecurus pratensis L.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Rönsyt: on/ei (täsmennettävä kasvullinen vaihe tarkkailuhetkellä)4 Lehti (kukinnan alkaessa):4.1 ylimmän lehden ulkonäkö4.2 ylimmän lehden mitat (H)5 Tähkimis- tai kukkimisluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)7 Kromosomien lukumäärä (H)4 HEINÄKAURAArrhenatherum elatius (L.) J. et C.Presl.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti (kukinnan alkaessa):3.1 viimeisen ylimmän lehden ulkonäkö3.2 ylimmän lehden mitat (H)4 Tähkimis- tai kukkimisluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Kromosomien lukumäärä (H)5 KOIRANHEINÄDactylis glomerata L.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti:3.1 väri (kylvövuotta seuraavana vuonna, ennen tähkimistä)3.2 ylimmän lehden ulkonäkö (kukinnan alkuvaiheessa)3.3 ylimmän lehden mitat (H) (kukinnan alkuvaiheessa)4 Tähkimis- tai kukkimisluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Vaihtoehtoisuus7 Kromosomien lukumäärä (H)6 RUOKONATAFestuca arundinacea Schreb.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti (kukinnan alkuvaiheessa):3.1 ylimmän lehden ulkonäkö3.2 ylimmän lehden mitat (H)4 Tähkimis- tai kukkimisluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Kromosomien lukumäärä (H)7 LAMPAANNATAFestuca ovina L.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti (kukinnan alkuvaiheessa):3.1 ylimmän lehden ulkonäkö3.2 ylimmän lehden mitat (H)4 Tähkimis- tai kukintaluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Kromosomien lukumäärä (H)8 NURMINATAFestuca pratensis Huds.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti (kukinnan alkuvaiheessa):3.1 ylimmän lehden ulkonäkö3.2 ylimmän lehden mitat (H)4 Tähkimis- tai kukkimisluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Kromosomien lukumäärä (H)9 PUNANATAFestuca rubra L.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Rönsyt: on/ei (täsmennettävä kasvuvaihe tarkkailuhetkellä)4 Lehti:4.1 väri (kylvövuotta seuraavana vuonna, ennen tähkimistä)4.2 ylimmän lehden ulkonäkö (kukinnan alkuvaiheessa)4.3 ylimmän lehden mitat (H) (kukinnan alkuvaiheessa)5 Tähkimis- tai kukintaluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)7 Kromosomien lukumäärä (H)10 RAIHEINÄTHybridiraiheinä Lolium hybridum Hausskn.Italianraiheinä Lolium multiflorum Lam.Englanninraiheinä Lolium perenne L.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti (kukinnan alkuvaiheessa):3.1 ylimmän lehden ulkonäkö3.2 ylimmän lehden mitat (H)4 Tähkimis- tai kukintaluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna ja, yksivuotisille lajikkeille, kylvövuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Vaihtoehtoisuus7 Kromosomien lukumäärä (H)11 TIMOTEIPhleum pratense L.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti:3.1 väri (kylvövuotta seuraavana vuonna, ennen tähkimistä)3.2 ylimmän lehden ulkonäkö (kukinnan alkuvaiheessa)3.3 ylimmän lehden mitat (H) (kukinnan alkuvaiheessa)4 Tähkimis- tai kukintaluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Kromosomien lukumäärä (H)12 NURMIKATKylänurmikka Poa annua L.Lehtonurmikka Poa nemoralis L.Rantanurmikka Poa palustris L.Niittynurmikka Poa pratensis L.Karheanurmikka Poa trivialis L.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Rönsyt: on/ei (täsmennettävä kasvuvaihe tarkkailuhetkellä)4 Lehti:4.1 väri (kylvövuotta seuraavana vuonna, ennen tähkimistä)4.2 ylimmän lehden ulkonäkö (kukinnan alkuvaiheessa)4.3 ylimmän lehden mitat (H) (kukinnan alkuvaiheessa)5 Lehtituppi: väri (Poa pratensis)6 Kieleke (Poa pratensis):6.1 väri6.2 muoto6.3 nukkaisuus7 Kukinto: väri (kukinnan aikana)8 Tähkimis- tai kukintaluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)9 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)10 Kromosomien lukumäärä (H) (paitsi Poa pratensis)13 KELTAKAURATrisetum flavescens (L.) Pal. Beauv.1 Kasvin ulkonäkö (tähkimisvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan loppuvaiheessa)3 Lehti:3.1 väri (kylvövuotta seuraavana vuonna, ennen tähkimistä)3.2 ylimmän lehden ulkonäkö (kukinnan alkuvaiheessa)3.3 ylimmän lehden mitat (H) (kukinnan alkuvaiheessa)4 Tähkimis- tai kukintaluokka (H) (kylvövuotta seuraavana vuonna)5 Uudelleentähkiminen eri leikkuukerroilla (kylvövuotta seuraavana vuonna)6 Kromosomien lukumäärä (H)14 NÄTKINHedysarum coronarium L.1 Kasvin ulkonäkö (H)2 Varsi:2.1 pituus2.2 läpimitta puolivälissä vartta2.3 haarautuneisuus (haarojen lukumäärä vartta kohti)3 Lehti: (tutkitaan kasvin keskimmäisestä kolmanneksesta)3.1 lehtien lukumäärä vartta kohti3.2 päätelehdykän muoto (H)3.3 päätelehdykän mitat (H)3.4 lehdyköiden lukumäärä lehteä kohti4 Kukka: teriön väri (H)5 Kukintaluokka (H)6 Kasvurytmi:6.1 tuleentuminen syksyllä6.2 talvehtimiskyky viljelyssä (H)15 KELTAMAITELotus corniculatus L.1 Varsi: pituus (H)2 Lehti:2.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)2.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)3 Kukintaluokka (H)16 LUPIINITValkolupiini Lupinus albus L.Sinilupiini Lupinus angustifolius L.Keltalupiini Lupinus luteus L.1 Varsi: pituus (H)2 Kukka: teriön väri (H)3 Palko:3.1 muoto (H)3.2 nukkaisuus: on/ei (H)4 Siemen:4.1 muoto (H)4.2 mitat (H)4.3 pohjaväri (H)4.4 kuviointi (H)5 Kukintaluokka (H)6 Alkaloidipitoisuus:6.1 lehdessä (H)6.2 siemenessä (H)17 NURMIMAILANENMedicago lupulina L.1 Varsi: pituus (H)2 Kukintaluokka (H)18 SINIMAILANENLuzerne Medicago sativa L. ja Medicago varia Martyn1 Varsi: pituus (H)2 Lehti:2.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)2.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)3 Kukka: teriön väri4 Kukintaluokka (H)19 ESPARSETTIOnobrychis sativa L.1 Varsi: pituus (H)2 Lehti:2.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)2.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)3 Kukintaluokka (H)20 REHUHERNEPisum arvense L.1 Varsi: pituus (H)2 Lehti:2.1 kahden ensimmäisen korvakeparin muoto (H)2.2 kahden ensimmäisen korvakkeen mitat (H)2.3 lehdykän muoto (H)2.4 lehdykän mitat (H)2.5 lehdykän kärjen muoto (H)3 Varren korvake:3.1 muoto (H)3.2 mitat (H)3.3 täplät: on/ei (H)3.4 renkaan muoto (H)3.5 renkaan väri (H)4 Kukka:4.1 teriön väri (H)4.2 verhiön muoto (H)5 Palko:5.1 muoto (H) (viherasteella)5.2 kärjen muoto (H) (viherasteella)6 Siemen:6.1 muoto ulkonäkö mukaan lukien (H)6.2 pohjaväri (H)6.3 kuviointi (H)7 Kukintaluokka (H)8 Kukinnan kesto (H)21 EGYPTIN APILATrifolium alexandrinum L.1 Kasvin ulkonäkö (H) (kukinnan alkuvaiheessa)2 Varsi: pituus (H) (kukinnan alkuvaiheessa)3 Lehti (kukinnan alkuvaiheessa):3.1 keskimmäisen päätelehdykän muoto (H)3.2 keskimmäisen päätelehdykän mitat (H)4 Kukinto:4.1 haarautuneisuus (H)4.2 kukkavarrellinen tai varreton (H)4.3 verholehtien pituus suhteessa verhiöön5 Kukka: teriön väri6 Kukintaluokka (H)22 ALSIKEAPILATrifolium hybridum L.1 Varsi: pituus (H)2 Lehti:2.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)2.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)3 Kukintaluokka (H)4 Kromosomien lukumäärä (H)23 VERIAPILATrifolium incarnatum L.1 Varsi: pituus (H)2 Kukka: teriön väri (H)3 Kukintaluokka (H)24 PUNA-APILATrifolium pratense L.1 Varsi: pituus (H)2 Lehti:2.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)2.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)2.3 täplikkyys3 Kukka: teriön väri4 Siemen: pohjaväri5 Kukintaluokka (H)6 Kromosomien lukumäärä (H)25 VALKOAPILATrifolium repens L.1 Lehti:1.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)1.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)1.3 täplikkyys1.4 lehtiruodin pituus (H)2 Kukintaluokka (H)3 Kromosomien lukumäärä (H)26 TUOKSUAPILA (PERSIANAPILA)Trifolium resupinatum L.1 Varsi (kukinnan alkuvaiheessa):1.1 ulkonäkö1.2 pituus (H)1.3 nukkaisuus: on/ei2 Lehti (kukinnan alkuvaiheessa):2.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)2.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)3 Kukka: teriön väri4 Palko: muoto (täysin kypsässä vaiheessa)5 Siemen: väri6 Kukintaluokka (H)27 SARVIAPILATrigonella foenum-graecum L.1 Kasvin ulkonäkö (H) (kukinnan alkuvaiheessa)2 Varsi:2.1 pituus (H)2.2 nukkaisuus: on/ei (H)3 Lehti (kukinnan alkuvaiheessa):3.1 keskimmäisen lehdykän muoto (H)3.2 keskimmäisen lehdykän mitat (H)4 Palko (täysin kypsässä vaiheessa):4.1 kokonaispituus (H)4.2 kärjen muoto (H)5 Kukintaluokka (H)28 HÄRKÄPAVUTSuurisiemeninen härkäpapu Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers.Pienisiemeninen härkäpapu Vicia faba L. var. minor (Peterm.) Bull.1 Varsi: pituus (H1) (H2)2 Palko (täysin kypsässä vaiheessa):2.1 muoto (H2)2.2 nukkaisuus (H2)3 Siemen:3.1 muoto (H1) (H2)3.2 koko (H2)3.3 pohjaväri (H1) (H2)3.4 kuviointi (H2)3.5 siemenarven väri (H2)4 Kukintaluokka (H2)29 REHUVIRNAVicia sativa L.1 Lehti:1.1 ensimmäisten kasvulehtien muoto (H)1.2 ensimmäisten kasvulehtien mitat (H)1.3 lehdykän muoto (H)1.4 lehdykän mitat (H)2 Kukka: teriön väri (H)3 Palko (täysin kypsässä vaiheessa):3.1 muoto (H)3.2 nukkaisuus (H)4 Siemen:4.1 muoto (H)4.2 koko (H)4.3 pohjaväri (H)4.4 kuviointi (H)4.5 sirkkalehtien väri (H)5 Kukintaluokka (H)30 UNKARINVIRNAVicia pannonica CrantzRUISVIRNAVicia villosa Roth1 Lehti:1.1 lehdykän muoto (H)1.2 lehdykän mitat (H)1.3 lehdyköiden lukumäärä2 Kukka: teriön väri (H)3 Palko (täysin kypsässä vaiheessa):3.1 muoto (H)3.2 nukkaisuus (H)4 Kukintaluokka (H)31 LANTTUBrassica napus L. var. napobrassica (L.) Peterm.1 Kasvi: korkeus2 Juuri:2.1 muoto (H)2.2 maanpinnan yläpuolella olevan osan osuus2.3 juuren väri (H)2.4 maanpinnan yläpuolella olevan osan väri2.5 mallon väri (H)3 Juuren niska: pituus (H)4 Lehtilavat:4.1 mitat (H)4.2 muoto4.3 reuna: poimuttuneisuus tai hammastus4.4 antosyaania: on/ei (H)4.5 härmeisyys5 Lehtiruodit:5.1 muoto5.2 pituus5.3 paksuus5.4 antosyaania: on/ei (H)32 REHUKAALIBrassica oleracea L. conver. acephala (DC)1 Kasvi (kun kasvi on täydellisesti kehittynyt):1.1 korkeus (H1) (H2)1.2 haarautuneisuus (H2)2 Varsi:2.1 pituus (H2)2.2 paksuus (H1) (H2) (rehuydinkaali)2.3 muoto (H1) (H2) (rehuydinkaali)2.4 väri (H2)3 Lehtien lavat:3.1 mitat (H1) (H2)3.2 muoto (H2)3.3 ulkonäkö (H2)3.4 reuna: poimuttuneisuus tai hammastus (H2)3.5 antosyaania: on/ei (H1) (H2)3.6 härmeisyys (H2)4 Lehtiruodit:4.1 ulkonäkö (H2)4.2 pituus (H2)4.3 paksuus (H2)4.4 antosyaania: on/ei (H1) (H2)33 ÖLJYRETIKKARaphanus sativus L. ssp. oleifera (DC) Metzg.1 Kasvi (tulentumisvaiheessa):1.1 korkeus1.2 haarautumisaste1.3 ensimmäisen haaran kiinnittymispaikka2 Varsi (tuleentumisvaiheessa):2.1 päävarren pituus (H)2.2 päävarren paksuus (mitattuna 25 cm juurenniskan yläpuolelta)3 Ruusukkeen lehti (kukkanuppujen tullessa esiin):3.1 muoto3.2 mitat4 Kukka: terälehtien väri5 Palko: kärjen pituus (H)6 Siemen: koko (H)7 Kukintaluokka (H)34 KAURAAvena sativa L.1 Kasvin ulkonäkö (H) (versomisvaiheessa)2 Korsi:2.1 pituus (H)2.2 ylimmän solmun karvaisuus (H)3 Lehti: lehtilavan reunan karvaisuus (H)4 Röyhy: muoto (H)5 Kale: härmeisyys (H) (kukintavaiheessa)6 Jyvä:6.1 helpeitten värityyppi (H)6.2 helpeitten vihneet: on/ei (H)6.3 ulkojyvien kantakarvat (H)6.4 kuoreton tai kuorellinen jyvä7 Tähkimisluokka (H)35 OHRAKaksitahoinen ohra Hordeum distichum L.Monitahoinen ohra Hordeum polystichum L.1 Kasvin ulkonäkö (H) (versomisen loppuvaiheessa)2 Korsi: pituus (H)3 Korvake: väri (H)4 Lehtituppi:4.1 alimman lehtitupen karvaisuus (H)4.2 härmeisyys (H)5 Tähkä:5.1 tyyppi: 2-, 4- tai 6-tahoinen (H)5.2 vihneet: on/ei (H)5.3 vihneiden hammastus (H)5.4 muoto (H)5.5 tiheys (H)5.6 härmeisyys (H)5.7 steriilien tähkylöiden väri (H)5.8 steriilien tähkylöiden muoto (H)5.9 tähkälapakon alimman jaokkeen pituus (H)6 Kale: pituus (H)7 Jyvä:7.1 tyvisukasen karvojen pituus (H)7.2 helpeitten hammastus (H)7.3 kuoreton tai kuorellinen (H)7.4 vatsavaon karvaisuus (H)7.5 helpeitten suonien antosyaani: on/ei (H)8 Tähkimisluokka (H)9 Vaihtoehtoisuus (H)10 Reagointi DDT:lle tai vaikutuksiltaan vastaavalle aineelle (H)36 RIISIOryza sativa L.1 Korsi:1.1 solmujen väri: vihreä vai pigmentoitunut (H) (kasvuvaiheessa)1.2 täysin kehittyneen kasvin korkeus mitattuna juurenniskasta korkeimman röyhyn kärkeen (H) (tuleentumis-vaiheessa)2 Lehti: väri vihreä vai pigmentoitunut (H) (kasvuvaiheessa)3 Korvake: väri vihreä vai pigmentoitunut (H) (kasvuvaiheessa)4 Röyhy:4.1 vihneet: on/ei (H)4.2 ulkonäkö (H) (tuleentumisvaiheessa)4.3 emin luottien väri: väritön vai pigmentoitunut (H)5 Helve:5.1 ulkonevan osan väri: vihreä tai pigmentoitunut (H)5.2 selän väri: vihreä tai pigmentoitunut (H)5.3 kärjen väri: vihreä tai pigmentoitunut (H)5.4 nukkaisuus (H)6 Jyvä:6.1 kuoritun jyvän poikkileikkaus (1) (H)6.2 kiilto: on/ei (H)7 Tähkimisluokka (H)37 KANARIANHELPIPhalaris canariensis L.1 Korsi: pituus (H)2 Lehti: ulkonäkö (H) (ennen tähkimistä)3 Tähkä: muoto4 Tähkimisluokka (H)38 RUISSecale cereale L.1 Itutuppi: väritys2 Kasvin ulkonäkö:2.1 versomisen loppuvaiheessa (keväällä)2.2 tähkälletulovaiheessa3 Korsi:3.1 pituus (H)3.2 ylimmän solmun väli3.3 korren karvaisuus tähkän alapuolella4 Lehtituppi: karvaisuus (tähkälletulovaiheessa)5 Tähkä:5.1 muoto (kukkimisvaiheessa tai maitotuleentumisasteella)5.2 väri (maitotuleentumisasteella)5.3 ponsien väri5.4 antosyaania: on/ei6 Vihneet: antosyaanivärin voimakkuus7 Jyvä:7.1 muoto7.2 väri8 Tähkimisluokka (H)9 Vaihtoehtoisuus: syysmuoto tai kevätmuoto (H)10 Ploidisuus (H)39 VEHNÄLeipävehnä Triticum aestivum L.Kovavehnä Triticum durum L.1 Itutuppi: väritys (H)2 Kasvin ulkonäkö (H) (versomisen loppuvaiheessa)3 Korsi:3.1 pituus (H)3.2 korren täyteisyysaste keskellä ylintä solmuväliä: ontto tai umpinainen (H)3.3 härmeisyys (H)3.4 antosyaania: on/ei (H)4 Lehti (juuri ennen tähkimistä):4.1 ulkonäkö (H)4.2 lehtilapojen härmeisyys (H)5 Lehtituppi:5.1 ylimmän lehden lehtitupen karvaisuus (H)5.2 härmeisyys (H)6 Tähkä:6.1 muoto (H)6.2 tiheys (H)6.3 vihneiden runsaus (H)6.4 vihneiden väri (H)6.5 härmeisyys (H)6.6 heteen ponsien väri (H)6.7 tähkien väri (H) (keltatuleentumisasteella)7 Kale:7.1 "olkapään" muoto (H)7.2 "olkapään" leveys (H)7.3 kärkiosan muoto (H)7.4 kärkiosan pituus (H)7.5 ulkopuolen nukkaisuus (H)7.6 sisäpuolen nukkaisuus (H)8 Jyvä:8.1 muoto (H)8.2 väri (H)8.3 kärjen nukkaisuus (H)8.4 värjäytyminen fenolissa (H)9 Tähkimisluokka (H)10 Vaihtoehtoisuus (H)40 SPELTTIVEHNÄTriticum spelta L.1 Itutuppi: väritys (H)2 Kasvin ulkonäkö (H) (versojen muodostumisen loppuvaiheessa)3 Korsi:3.1 pituus (H)3.2 korren täyteysaste keskellä ylintä solmuväliä: ontto vai umpinainen (H)4 Lehti (juuri ennen tähkimistä):4.1 ulkonäkö (H)4.2 lehtilapojen härmeisyys (H)5 Lehtituppi:5.1 ylimmän lehden lehtitupen nukkaisuus (H)5.2 härmeisyys (H)6 Tähkä:6.1 muoto (H)6.2 tiheys (H)6.3 vihneiden runsaus (H)6.4 vihneiden väri (H)6.5 härmeisyys (H)6.6 heteen ponsien väri (H)6.7 tähkien väri (H) (keltatuleentumisasteella)6.8 tähkälapakon tukevuus (H)7 Kale:7.1 "olkapään" muoto (H)7.2 "olkapään" leveys (H)7.3 kärkiosan muoto (H)7.4 kärkiosan pituus (H)7.5 ulkopuolen nukkaisuus (H)7.6 sisäpuolen nukkaisuus (H)8 Jyvä:8.1 muoto (H)8.2 väri (H)9 Tähkimisluokka (H)10 Vaihtoehtoisuus (H)41 MAISSI(paitsi popcorn-maissi ja sokerimaissi)Zea mays L. (paitsi convar. microsperma Koern. ja convar. saccharata Koern.)1 Korsi:1.1 pääkorren pituus (H2)1.2 solmujen antosyaani: on/ei (H2)1.3 ylimmän tähkän kiinnityspaikka pääkorteen (H1)(H2)(H3)2 Lehti:2.1 ulkonäkö (H2) (röyhyn tullessa esiin)2.2 kokonaislukumäärä (H2)2.3 ylimmän tähkän yläpuolisesta solmusta lähtevän lehden lehtilavan leveys (H2)3 Lehtituppi:3.1 antosyaani: on/ei (H2) (keskimmäisen kolmanneksen lehdet)3.2 ylimmän lehden lehtitupen reunan nukkaisuus (H2)4 Röyhy:4.1 keskiakselin pituus (H2)4.2 haarojen lukumäärä: toisen vai kolmannen asteen (H2)4.3 haarojen ulkonäkö (H2) (täyden hedekukinnan aikana)4.4 heteen ponsien väri (H2) (siitepölyn irtoamisen aikaan)5 Tähkä:5.1 emin luottien väri (H1)(H2) (2 3 päivää niiden ilmestymisen jälkeen)5.2 pituus (H2)5.3 muoto (H2)5.4 läpimitta keskimmäisestä kolmanneksesta (H2)5.5 rivien lukumäärä (H2)5.6 jyvän kannan pituus (H1) (H2)5.7 hedelmällisten tähkien lukumäärä pääkorressa (H2)5.8 tähkän suojuslehtien pituus suhteessa tähkään (H1)(H2)5.9 tähkän suojus (H2) (täysin kypsässä vaiheessa, kun suojuslehdet ovat täysin kuivat)5.10 tähkälapakon väri (H1)(H2) (täysin kypsässä vaiheessa)5.11 tähkän läpimitta (H2)6 Jyvä:6.1 korjatun jyvän tyyppi (H1)(H2)(H3)6.2 huipun ja kylkien väri (H2)6.3 muoto (H2)7 Aika korjuun ja7.1 hedekukinnan välillä (H2)7.2 emikukinnan välillä (H1)(H2)(H3)8 Kypsyysluokka määriteltynä ajan mukaan korjuun ja:8.1 jyvän 60 %:n kosteuspitoisuusvaiheen välillä (H2)8.2 jyvän 30 %:n kosteuspitoisuusvaiheen välillä (H2)42 PERUNASolanum tuberosum L.1 Mukula:1.1 muoto: kuvaus, säännöllisyys ja yhtenäisyys (H)1.2 kuoren väri: (H)1.3 mallon väri (H)2 Itu:2.1 väri (H)2.2 muoto (H)2.3 nukkaisuus (H)3 Varsi: väri (H)4 Kukka:4.1 on/ei (H)4.2 verholehtien väri nuppuasteella (H)4.3 terälehtien väri (H)43 MAAPÄHKINÄArachis hypogaea L.1 Kasvin ulkonäkö (H) (kukintavaiheessa)2 Varsi: nukkaisuus: on/ei (H)3 Lehti (kukintavaiheessa):3.1 lehdyköiden muoto (H)3.2 lehtilavan nukkaisuus (H)3.3 reuna: karvoja: on/ei (H)4 Korvakkeet: pituus suhteessa lehtiruotiin (H)5 Gynophore: pituus (H) (maahantyöntymisvaiheessa)6 Palko (tuleentumisvaiheessa):6.1 muoto (H)6.2 kuristuma: on/ei (H)6.3 siemenkuoren koostumus (H)6.4 siementen lukumäärä: enintään kaksi tai yli kaksi (H)7 Siemen:7.1 muoto (H)7.2 kuoren väri (H)44 RYPSIBrassica campestris L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk.1 Sirkkalehdet: mitat2 Kasvi (tuleentumisvaiheessa):2.1 korkeus2.2 haarautuneisuus2.3 ensimmäisen haaran kiinnityspaikka3 Varsi (tuleentumisvaiheessa):3.1 Päävarren pituus (H)3.2 Päävarren paksuus mitattuna 25 cm korkeudelta juurenniskasta4 Ruusukkeen lehti (kukkanuppujen tullessa esiin):4.1 muoto (H)4.2 mitat (H)5 Kukka: terälehtien väri (H)6 Siemen: mitat (paksuus)7 Kukintaluokka (H)8 Vaihtoehtoisuus (H)45 SAREPTANSINAPPIBrassica juncea L.1 Varsi: pituus (H) (täysin tuleentuneena)2 Ruusukkeen lehdet: muoto (H) (kukkanuppujen tullessa esiin)3 Kukka: terälehtien väri (H)4 Siemen:4.1 mitat (H)4.2 väri (H)5 Kukintaluokka (H)46 RAPSIBrassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk1 Sirkkalehdet: mitat (H)2 Kasvi: haarautuneisuus (H) (tuleentumisvaiheessa)3 Varsi: päävarren pituus (H) (tuleentumisvaiheessa)4 Ruusukkeen lehdet: muoto (H) (kukkanuppujen tullessa esiin)5 Kukka: terälehtien väri (H)6 Kukintaluokka (H)7 Vaihtoehtoisuus (H)47 MUSTASINAPPIBrassica nigra (L.) W. Koch1 Kasvi: päävarren korkeus (H) (täysin tuleentuneena)2 Kukka: terälehtien väri (H)3 Litu: ulkonäkö varressa (H) (tuleentumisvaiheessa)4 Kukintaluokka (H)48 HAMPPUCannabis sativa L.1 Varsi (emikasvit):1.1 uurteita: on/ei1.2 väri2 Lehti: liuskojen lukumäärä (emikasvit)3 Hedelmä (emikasvit):3.1 muoto3.2 kanta: on/ei4 Aikaisuusluokka (H)5 Yksikotinen/kaksikotinen (H)49 KUMINACarum carvi L.1 Varsi: pituus (H)2 Lehti:2.1 ulkonäkö ennen kukkavarren kehittymistä2.2 väri3 Hedelmä: siemen irtoaa helposti tai ei (H)4 Kukintaluokka (H)50 PUUVILLAGossypium sp.1 Kasvin ulkonäkö (H)2 Varret (kukintavaiheessa):2.1 haarautumistyyppi2.2 vegetatiivisten haarojen ja kukkahaarojen lukumäärä2.3 nukkaisuus3 Vegetatiivisen haaran lehti (kukinnan alkuvaiheessa):3.1 lehtilapojen nukkaisuus (H)3.2 liuskojen lukumäärä3.3 liuskoittuneisuuden syvyys (H)4 Kukka (ennen pölytystä):4.1 verholehtien pituus suhteessa teriöön (H)4.2 terälehtien väri5 Siemenkota:5.1 muoto (H) (viherasteella)5.2 täplikkyys: on/ei (H) (viherasteella)5.3 avautuminen: täydellinen/epätäydellinen (H) (täysin tuleentuneena)5.4 siemenkotien lukumäärä (täysin tuleentuneena)6 Kuitu (täysin tuleentuneena):6.1 poimuttuneet/sileät6.2 keskipituus6.3 pituuden säännöllisyys7 Siemen:7.1 paljas tai nukkainen7.2 nukan väri51 AURINGONKUKKAHelianthus annuus L.1 Sirkkavarsi: antosyaania: on/ei (H2)2 Lehti:2.1 ulkonäkö varren puolivälissä (H2)2.2 lehtilavan väri (H2) (neljälehtiasteella)2.3 mitat (H1) (H2)3 Kukinto:3.1 muoto (H2)3.2 kielimäisiä kukkia: on/ei (H2)4 Hedelmällinen kukka:4.1 terälehtien väri: keltainen tai oranssi (H1)(H2)4.2 verholehtien antosyaani: on/ei (H2)4.3 emin luottien väri (H2)5 Siemen:5.1 muoto (H2)5.2 pohjaväri (H1)(H2)5.3 juovat: on/ei (H1)(H2)5.4 juovien väri (H2)5.5 kuorien prosenttiosuus (H2)6 Aikaisuusluokka (H1)(H2)52 PELLAVALinum usitatissimum L.1 Kasvi:1.1 varren korkeus (H)1.2 haarojen kiinnityspaikka (H)2 Kukka:2.1 läpimitta (H)2.2 verholehtien täplikkyys (H)2.3 terälehtien väri (H)2.4 terälehtien suonien väri (H)2.5 heteiden palhojen väri (H)2.6 heteiden ponsien väri (H)2.7 emin vartalon väri (H)2.8 emin luotin väri (H)3 Siemenkota: seinämien rikkoutuminen (H)4 Siemen:4.1 väri (H)4.2 muoto (H)4.3 koko (H)5 Kukintaluokka (H)53 OOPIUMUNIKKOPapaver somniferum L.1 Varsi:1.1 pituus (H)1.2 päävarren latvan nukkaisuus (H)2 Lehti (ennen kukkavarren kehittymistä):2.1 täplikkyys: on/ei (H)2.2 täplien väri (H)3 Kukka:3.1 verholehtien antosyaani: on/ei (H)3.2 terälehtien väri (H)4 Siemenkota (tuleentuneena):4.1 muoto (H)4.2 väri (H)5 Siemen: väri (H)6 Kukintaluokka (H)54 KELTASINAPPISinapis alba L.1 Kasvi (täysin tuleentuneena):1.1 päävarren korkeus (H)1.2 haarautuneisuus1.3 ensimmäisen haaran kiinnitystaso2 Ruusukkeen lehdet (kukkanuppujen tullessa esiin):2.1 lukumäärä2.2 muoto2.3 nukkaisuus3 Kukka: terälehtien väri (H)4 Siemen:4.1 koko4.2 ruskea väri: on/ei (H)5 Kukintaluokka (H)55 SOIJASoia hispida L.1 Sirkkalehti: antosyaani: on/ei (H)2 Varsi: pituus (H)3 Kukka: väri (H)4 Palko: väri (H)5 Siemen:5.1 pohjaväri (H)5.2 kuviointi: on/ei (H)5.3 muoto (H)6 Kukintaluokka (H)B OSA VILJELY- JA KÄYTTÖARVON TARKASTUSTA KOSKEVAT OMINAISUUDETAlla luetellut ominaisuudet ovat voimassa kaikille A osassa luetelluille lajeille1 Satoisuus2 Taudinkestävyys3 Reagointi ympäristötekijöihin4 Laatuominaisuudet5 Vaihtoehtoisuus - lajikkeille, joista on kevät- ja talvimuodot6 Tuotantorytmi - heinäkasveilleKäytetyt menetelmät ilmoitetaan tulosten yhteydessä.(1) Pituus/korkeus -suhde:pyöreä: alle 1,75,puolipyöreä: 1,75 1,99,puolitylppä 2,00 2,45,tylppä yli 2,45LIITE 2 A YLEISET VÄHIMMÄISEDELLTYKSET >TAULUKON PAIKKA>B. ERITYISIÄ HUOMAUTUKSIA 1 Hakijan on annettava toimivaltaisten viranomaisten käyttöön niin paljon siemeniä kuin nämä katsovat tarpeelliseksi kokeiden ja lisätarkastusten tekemiseksi.2 Siementen tai lisäysaineiston on täytettävä laatuedellytykset, joista siementen tai lisäysaineiston osalta säädetään juurikkaiden siementen, rehukasvien siementen, viljakasvien siementen ja siemenperunan pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetuissa neuvoston direktiiveissä(1), samoin kuin öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan 30 päivänä kesäkuuta 1969 annetussa neuvoston direktiivissä(2).3 Tyvimädän pilaamien perunanmukuloiden määrä ei saa ylittää kahta prosenttia. Lisäysaineistossa ei sallita rupea, bakteeriooseja (bakteerimätää) eikä perunaruttoa. Epämuodostuneiden tai vahingoittuneiden mukuloiden osuus ei saa ylittää kolmea painoprosenttia.4 Monivuotisilla kasveilla kokeita on jatkettava niin kauan, kunnes kaikkia ominaisuuksia on tarkkailtu ja huomioitu vähintään yhden kerran.5 Siinä määrin kuin on olemassa epäilyksiä liitteessä I olevassa A osassa lueteltujen lajien n:o 20, 29, 34, 35, 36, 39, 40, 43, 45, 46, 50, 52, 53 ja 55 lajikkeiden yhtenäisyyden osalta, on tarpeen ottaa tarkastettavaksi edellisenä vuonna viljellyn materiaalin jälkeläisaineistoa.6 Jäsenvaltiossa käytetty tarkastusmenetelmä on ilmoitettava, jos ei tiedetä sovelletaanko samaa menetelmää myös toisissa jäsenvaltioissa.


title: Neuvoston direktiivi 2006/101/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006 , direktiivien 73/239/ETY, 74/557/ETY ja 2002/83/EY mukauttamisesta palvelujen tarjoamisen vapauden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta

text:
               20.12.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 363/238

      NEUVOSTON DIREKTIIVI 2006/101/EY,
   annettu 20 päivänä marraskuuta 2006,
   direktiivien 73/239/ETY, 74/557/ETY ja 2002/83/EY mukauttamisesta palvelujen tarjoamisen vapauden alalla Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 56 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen
   sekä katsoo seuraavaa:

               1)

               Liittymisasiakirjan 56 artiklan mukaan jos toimielinten antamia säädöksiä, joiden voimassaolo jatkuu yli 1 päivän tammikuuta 2007, on liittymisen johdosta mukautettava eikä tarvittavista mukautuksista määrätä liittymisasiakirjassa tai sen liitteissä, tarvittavat säädökset antaa neuvosto, paitsi jos alkuperäisen säädöksen on antanut komissio.

               2)

               Liittymissopimuksen laatineen konferenssin päätösasiakirjassa ilmoitettiin, että korkeat sopimuspuolet olivat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen tietyistä toimielinten antamia säädöksiä koskevista mukautuksista, jotka ovat tarpeen liittymisen johdosta, ja kehotettiin neuvostoa ja komissiota hyväksymään nämä mukautukset ennen liittymistä, tarvittaessa täydennettyinä ja ajan tasalle saatettuina unionin lainsäädännön kehityksen ottamiseksi huomioon.

               3)

               Neuvoston direktiivit 73/239/ETY (2), 74/557/ETY (3) ja 2002/83/EY (4) olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivit 73/239/ETY, 74/557/ETY ja 2002/83/EY liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään sinä päivänä, jona Bulgaria ja Romania liittyvät Euroopan unioniin. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset sekä niiden ja tämän direktiivin välinen vastaavuustaulukko kirjallisina komissiolle.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen voimaantulopäivänä edellyttäen, että liittymissopimus tulee voimaan.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. KORKEAOJA

      (1)  EUVL L 157, 21.6.2005, s. 11.

      (2)  EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3.

      (3)  EYVL L 307, 18.11.1974, s. 5.

      (4)  EYVL L 345, 19.12.2002, s. 1.

      LIITE
      PALVELUJEN TARJOAMISEN VAPAUS

                  1.

                  31973 L 0239: Ensimmäinen neuvoston direktiivi 73/239/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1973, muun ensivakuutusliikkeen kuin henkivakuutusliikkeen aloittamista ja harjoittamista koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta (EYVL L 228, 16.8.1973, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

                              —

                              31976 L 0580: neuvoston direktiivi 76/580/ETY, annettu 29.6.1976 (EYVL L 189, 13.7.1976, s. 13)

                              —

                              11979 H: liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja — Helleenien tasavallan liittyminen Euroopan yhteisöihin (EYVL L 291, 19.11.1979, s. 17)

                              —

                              31984 L 0641: neuvoston direktiivi 84/641/ETY, annettu 10.12.1984 (EYVL L 339, 27.12.1984, s. 21)

                              —

                              11985 I: liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja — Espanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan liittyminen Euroopan yhteisöihin (EYVL L 302, 15.11.1985, s. 23)

                              —

                              31987 L 0343: neuvoston direktiivi 87/343/ETY, annettu 22.6.1987 (EYVL L 185, 4.7.1987, s. 72)

                              —

                              31987 L 0344: neuvoston direktiivi 87/344/ETY, annettu 22.6.1987 (EYVL L 185, 4.7.1987, s. 77)

                              —

                              31988 L 0357: toinen neuvoston direktiivi 88/357/ETY, annettu 22.6.1988 (EYVL L 172, 4.7.1988, s. 1)

                              —

                              31990 L 0618: neuvoston direktiivi 90/618/ETY, annettu 8.11.1990 (EYVL L 330, 29.11.1990, s. 44)

                              —

                              31992 L 0049: neuvoston direktiivi 92/49/ETY, annettu 18.6.1992 (EYVL L 228, 11.8.1992, s. 1)

                              —

                              11994 N: liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja — Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittyminen Euroopan unioniin (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 21)

                              —

                              31995 L 0026: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/26/EY, annettu 29.6.1995 (EYVL L 168, 18.7.1995, s. 7)

                              —

                              32000 L 0026: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/26/EY, annettu 16.5.2000 (EYVL L 181, 20.7.2000, s. 65)

                              —

                              32002 L 0013: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/13/EY, annettu 5.3.2002 (EYVL L 77, 20.3.2002, s. 17)

                              —

                              32002 L 0087: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/87/EY, annettu 16.12.2002 (EYVL L 35, 11.2.2003, s. 1)

                              —

                              12003 T: asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33)

                              —

                              32005 L 0001: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/1/EY, annettu 9.3.2005 (EUVL L 79, 24.3.2005, s. 9)

                              —

                              32005 L 0068: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/68/EY, annettu 16.11.2005 (EUVL L 323, 9.12.2005, s. 1)

                        Lisätään 8 artiklan 1 kohdan a alakohtaan seuraava:

                              ”—

                              Bulgariassa: ’акционерно дружество’,

                              —

                              Romaniassa: ’societăţi pe acţiuni’, ’societăţi mutuale’.”

                  2.

                  31974 L 0557: Neuvoston direktiivi 74/557/ETY, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1974, sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamisesta itsenäisten ammatinharjoittajien ja välittäjien toiminnassa myrkyllisten tuotteiden kaupassa ja jakelussa (EYVL L 307, 18.11.1974, s. 5), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

                              —

                              11994 N: liittymisehdoista ja perustamissopimusten mukautuksista tehty asiakirja — Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittyminen Euroopan unioniin (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 21)

                              —

                              12003 T: asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33)

                        Lisätään liitteeseen seuraava:
                  ”—   Bulgaria:

                              1.

                              Aineet ja valmisteet, joihin sovelletaan kemiallisten aineiden ja valmisteiden haitallisilta vaikutuksilta suojaamista koskevaa lakia (SG 10/2000), sellaisena kuin se on muutettuna, sekä kyseisen lain nojalla annettua johdettua oikeutta, sellaisena kuin se muutettuna, joissa määritetään menettelyt kemiallisten aineiden ja kemiallisten valmisteiden aiheuttaman vaaran arvioimiseksi, esitetään menetelmä niiden luokittelemiseksi ja merkitsemiseksi sekä määrätään vaarallisiksi luokiteltujen kemiallisten aineiden ja valmisteiden käyttöturvallisuustiedotteen laatimisesta.

                              2.

                              Myrkylliset kemialliset aineet ja niiden lähtöaineet sellaisina kuin ne sisältyvät kemiallisten aseiden kieltämistä ja myrkyllisten kemiallisten aineiden ja niiden lähtöaineiden valvontaa koskevaan lakiin (SG 8/2000) sellaisena kuin se on muutettuna.

                              3.

                              Kasvinsuojeluaineet, jotka on hyväksytty kasvinsuojelua koskevan lain (SG 91/1997), sellaisena kuin on muutettuna, ja kyseisen lain nojalla annetun johdetun oikeuden, sellaisena kuin se on muutettuna, mukaisesti.

                        —   Romania:

                              1.

                              Kasvinsuojeluaineet, mukaan lukien biologiset torjunta-aineet, joiden kauppaa ja jakelua säännellään hallituksen asetuksella N:o 4/1995, joka koskee sellaisten kasvinsuojeluaineiden valmistusta, kauppaa ja käyttöä, joilla torjutaan tauteja, tuholaisia ja rikkakasveja maa- ja metsätaloudessa, sellaisena kuin se on muutettuna.

                              2.

                              Vaaralliset aineet ja valmisteet, joihin sovelletaan lailla N:o 451/2001 hyväksyttyä hallituksen erityisasetusta N:o 200/2000 vaarallisten aineiden ja valmisteiden luokituksesta, merkinnöistä ja pakkauksista, sekä hallituksen päätöstä N:o 490/2002 metodologisten normien hyväksymisestä hallituksen asetuksen N:o 200/2000 soveltamista varten, sekä hallituksen päätöstä N:o 92/2003 vaarallisten aineiden ja valmisteiden luokitusta, merkintöjä ja pakkauksia koskevien metodologisten normien hyväksymisestä.”.

                  3.

                  32002 L 0083: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/83/EY, annettu 5 päivänä marraskuuta 2002, henkivakuutuksesta (EYVL L 345, 19.12.2002, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

                              —

                              32004 L 0066: neuvoston direktiivi 2004/66/EY, annettu 26.4.2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 35)

                              —

                              32005 L 0001: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/1/EY, annettu 9.3.2005 (EUVL L 79, 24.3.2005, s. 9)

                              —

                              32005 L 0068: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/68/EY, annettu 16.11.2005 (EUVL L 323, 9.12.2005, s. 1)

                                          a)

                                          Lisätään 6 artiklan 1 kohdan a alakohdassa seuraava Belgiaa ja Tšekin tasavaltaa koskevien kohtien väliin:

                                                      ”—

                                                      Bulgariassa: ’акционерно дружество’, ’взаимозастрахователна кооперация’,”

                                                ja Portugalia ja Sloveniaa koskevien kohtien väliin:

                                                      ”—

                                                      Romaniassa: ’societăţi pe acţiuni’, ’societăţi mutuale’,”

                                          b)

                                          Korvataan 18 artiklan 3 kohdan neljäs luetelmakohta seuraavasti:

                                                      ”—

                                                      1 päivänä toukokuuta 2004 Tšekin tasavallassa, Virossa, Kyproksessa, Latviassa, Liettuassa, Unkarissa, Maltassa, Puolassa, Sloveniassa ja Slovakiassa olevan toimiluvan perusteella,”;

                                          c)

                                          Lisätään 18 artiklan 3 kohdan neljännen luetelmakohdan jälkeen seuraava:

                                                      ”—

                                                      1 päivänä tammikuuta 2007 Bulgariassa ja Romaniassa olevan toimiluvan perusteella, ja”.