Avis juridique important

|

31976L0756

Neuvoston direktiivi 76/756/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 262 , 27/09/1976 s. 0001 - 0031 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 5 s. 0030  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 3 s. 0229  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 5 s. 0030  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 5 s. 0040  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 5 s. 0040

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (76/756/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo että,tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennukseen,nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,yhteiset vaatimukset valaisimien ja merkkivalolaitteiden rakenteesta annetaan myöhemmin erityisdirektiiveissä, jamoottoriajoneuvoja koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti; tällaisen järjestelmän tarkoituksenmukainen toimiminen edellyttää, että näitä vaatimuksia sovelletaan samasta päivämäärästä alkaen,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTässä direktiivissä "ajoneuvolla" tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen tarkoitettuja, korilla varustettuja tai ilman sitä olevia, vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, ja niiden perävaunuja, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maa- ja metsätaloustraktoreita ja -koneita sekä moottorityökoneita.2 artiklaJäsenvaltiot eivät saa evätä ajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää liitteessä I olevassa 1.5.7-1.5.20 kohdassa lueteltujen, pakollisten tai vapaaehtoisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennukseen liittyvistä syistä, jos ne on asennettu liitteessä I vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.3 artiklaJäsenvaltiot eivät saa kieltää tai estää ajoneuvon myyntiä, rekisteröintiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä liitteessä I olevassa 1.5.7-1.5.20 kohdassa lueteltujen, pakollisten tai vapaaehtoisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennukseen liittyvistä syistä, jos ne on asennettu liitteessä I vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.4 artiklaETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikista liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa tarkoitettujen osien tai ominaisuuksien muutoksista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä, onko muutetulle ajoneuvotyypille suoritettava uusia testejä ja laadittava uusi seloste. Jos uudet testit osoittavat, ettei tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia ole noudatettu, ei muutosta saa hyväksyä.5 artiklaTarvittavat muutokset liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.6 artikla1. Jäsenvaltioiden on 1 päivään heinäkuuta 1977 mennessä annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Niiden on sovellettava näitä säännöksiä viimeistään 1 päivästä lokakuuta 1977 alkaen. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan saa ennen 1 päivää lokakuuta 1979 evätä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää valaisimiin ja merkkivalolaitteisiin liittyvistä syistä, jos ainoastaan liitteessä I olevan 4.2.6 kohdan vaatimuksia ei ole noudatettu. Jos kuitenkin 4.2.6 kohdassa tarkoitetut laitteet on asennettu, laitteiden on oltava kyseisessä kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaiset.2. Kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden on huolehdittava, että ehdotukset niistä tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevista laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka jäsenvaltiot aikovat antaa, toimitetaan komissiolle riittävän ajoissa, jotta se voi esittää huomautuksensa.7 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 1976.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. van der STOEL(1) EYVL N:o C 55, 13.5.1974, s. 14(2) EYVL N:o C 109, 19.9.1974, s. 22(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1LIITE IVALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUS1 MÄÄRITELMÄT 1.1 Ajoneuvotyyppi koskien valaisin- ja merkkivalolaitteiden asennusta`Ajoneuvotyyppi koskien valaisin- ja merkkivalolaitteiden asennusta` tarkoittaa ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan sellaisissa olennaisissa seikoissa, kuten:1.1.1 ajoneuvon mitoiltaan ja ääriviivoiltaan,1.1.2 laitteiden lukumäärä ja sijainti;seuraavien ajoneuvojen ei myöskään katsota olevan `erityyppisiä ajoneuvoja`: ajoneuvot, jotka eroavat 1.1.1 ja 1.1.2 kohdassa tarkoitetuin tavoin, mutta eivät sillä tavoin, että se aiheuttaisi muutoksia kyseessä olevalle ajoneuvotyypille tarkoitettujen valaisimien tyyppiin, lukumäärään, sijaintiin ja geometriseen näkyvyyteen, ja ajoneuvot, joihin joko on asennettu tai ei ole asennettu vapaaehtoisia valaisimia.1.2 Poikittainen taso`Poikittaisella tasolla` tarkoitetaan pystysuoraa tasoa, joka on kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaista keskiviivaa vastaan.1.3 Kuormaamaton ajoneuvo`Kuormaamaton ajoneuvo` tarkoittaa käyttökuntoista ajoneuvoa, sellaisena kuin se on määriteltynä direktiivin 70/156/ETY I liitteen 2.6 kohdassa esitetyssä tiedoksiantoasiakirjan mallissa.1.4 Kuormattu ajoneuvo`Kuormatulla ajoneuvolla` tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on kuormattu sen teknisesti sallitulla, valmistajalla ilmoittamalla enimmäispainolla; valmistajan on myös määriteltävä tämän painon jakautuminen akseleiden kesken noudattaen lisäyksessä 1 esitettyä menetelmää.1.5 Valaisin`Valaisimella` tarkoitetaan laitetta, joka on suunniteltu tien valaisemiseen (ajovalaisin) tai lähettämään merkkivaloa. Takarekisterikilven valaisimet ja heijastimet katsotaan myös valaisimiksi.1.5.1 Vastaavat valaisimet`Vastaavilla valaisimilla` tarkoitetaan valaisimia, joilla on sama tehtävä kuin varsinaisilla valaisimilla ja jotka on hyväksytty ajoneuvon rekisteröintimaassa; tällaisilla valaisimilla voi olla erilaiset ominaisuudet kuin ajoneuvoon asennetuilla valaisimilla sillä edellytyksellä, että ne täyttävät tässä liitteessä vahvistetut vaatimukset.1.5.2 Erilliset valaisimet`Erillisillä valaisimilla` tarkoitetaan valaisimia, joilla on erilliset linssit, erilliset valonlähteet ja erilliset valaisinrungot.1.5.3 Ryhmitetyt valaisimet`Ryhmitetyt valaisimet` tarkoittavat valaisimia, joilla on erilliset linssit, erilliset valolähteet, mutta yhteinen valaisinrunko.1.5.4 Yhdistetyt valaisimet`Yhdistetyt valaisimet` tarkoittavat valaisimia, joilla on erilliset linssit, mutta yhteinen valonlähde ja yhteinen valaisinrunko.1.5.5 Rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet`Rakenteellisesti yhdistetyillä valaisimilla` tarkoitetaan valaisimia, joilla on erilliset valonlähteet (tai eri käyttötiloissa toimiva yksi valonlähde), kokonaan tai osittain yhteiset linssit ja yhteinen valaisinrunko.1.5.6 Kätkettävä valaisin`Kätkettävällä valaisimella` tarkoitetaan ajovalaisinta, jonka voi osittain tai kokonaan piilottaa, kun sitä ei käytetä. Tämä voidaan tehdä liikuteltavan suojakuoren avulla, ajovalaisinta siirtämällä tai millä tahansa muulla sopivalla tavalla. Ilmaisua "sisäänvedettävä" käytetään erityisesti kuvaamaan kätkettävän valaisimen siirtämistä tavalla, joka mahdollistaa sen työntämisen korirakenteen sisään.1.5.7 Kaukovalaisin`Kaukovalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen pitkälle eteenpäin.1.5.8 Lähivalaisin`Lähivalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ajoneuvon edessä olevan ajoradan valaisemiseen aiheuttamatta häiritsevää häikäisyä tai epämukavuutta vastaantulevalle liikenteelle ja muille tienkäyttäjille.1.5.9 Etusumuvalaisin`Etusumuvalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään parantamaan ajoradan valaisemista sumussa, lumisateella, rankkasateella ja pölyisellä säällä.1.5.10 Peruutusvalaisin`Peruutusvalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ajoneuvon takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan muita tienkäyttäjiä siitä, että ajoneuvo on peruuttamassa tai juuri lähdössä peruuttamaan.1.5.11 Suuntavalaisin`Suuntavalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään osoittamaan muille tienkäyttäjille, että kuljettaja aikoo muuttaa suuntaa joko oikealle tai vasemmalle.1.5.12 Hätävilkkukytkentä`Hätävilkkukytkennällä` tarkoitetaan ajoneuvon kaikkien suuntavalaisinten samanaikaista toimintaa, jolla osoitetaan ajoneuvon muodostavan tilapäisesti erityisen vaaran muille tienkäyttäjille.1.5.13 Jarruvalaisin`Jarruvalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmoittamaan muille ajoneuvon takana oleville tienkäyttäjille, että ajoneuvon kuljettaja käyttää käyttöjarrua.1.5.14 Takarekisterikilven valaisin`Takarekisterikilven valaisimella` tarkoitetaan laitetta, jota käytetään takarekisterikilvelle tarkoitetun alueen valaisemiseen; se voi koostua erilaisista optisista osista.1.5.15 Etuvalaisin`Etuvalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon paikallaolo ja leveys ajoneuvoa edestä katsottaessa.1.5.16 Takavalaisin`Takavalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan ajoneuvon paikallaolo ja leveys ajoneuvoa takaa katsottaessa.1.5.17 Takasumuvalaisin`Takasumuvalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään saamaan ajoneuvo näkyvämmäksi takaapäin tiheässä sumussa.1.5.18 Pysäköintivalaisin`Pysäköintivalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jota käytetään ilmaisemaan paikallaan oleva ajoneuvo taajama-alueella. Tällaisissa olosuhteissa se korvaa etu- ja takavalaisimet.1.5.19 Äärivalaisin`Äärivalaisimella` tarkoitetaan valaisinta, joka on asennettu ajoneuvon uloimpaan reunaan mahdollisimman lähelle ajoneuvon yläreunaa ja joka on tarkoitettu selvästi ilmaisemaan ajoneuvon kokonaisleveys. Tietyissä ajoneuvoissa ja perävaunuissa tämä merkkivalo on tarkoitettu täydentämään ajoneuvon etu- ja takavalaisimia ja osoittamaan erityisesti ajoneuvon kokoa.1.5.20 Paluuheijastin`Paluuheijastimella` tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ajoneuvon läsnäolon heijastamalla valoa, joka on peräisin ajoneuvoon kuulumattomasta valonlähteestä havaitsijan ollessa lähellä valonlähdettä.Tässä direktiivissä seuraavia laitteita ei katsota paluuheijastimiksi:- paluuheijastavat rekisterikilvet;- ADR:ssä mainitut paluuheijastavat merkit;- muut kilvet ja heijastavat merkit,joita on käytettävä tiettyjä ajoneuvoluokkia tai tiettyjä ajoneuvojen toimintatapoja koskevien jäsenvaltioiden erityisvaatimusten noudattamiseksi.1.6 Valaisimen valaiseva pinta1.6.1 `Valaisinlaitteen valaisevalla pinnalla` (1.5.7-1.5.10 kohta) tarkoitetaan heijastimen täyden valoaukon kohtisuoraa projektiota poikittaisella tasolla. Jos valaisimen lasista (tai laseista) ulottuu (ulottuvat) vain osa heijastimen valoaukon ylle, otetaan vain sen osan projektio huomioon. Kun kyseessä on lähivalo, valaiseva pinta rajoitetaan valorajan reunaan käyttäen linssin pinnalla olevaa valorajan reunan projektiota. Jos heijastin ja lasi ovat säädettäviä, tulisi käyttää säädön keskiasentoa.1.6.2 Muun merkkivalon kuin heijastimen valaiseva pinta`Muun merkkivalon kuin heijastimen valaisevalla pinnalla` (1.5.11-1.5.19 kohta) tarkoitetaan valaisimen valoa lähettävän pinnan sen osan projektiota vertailuakselia vastaan kohtisuoralla valaisevaa pintaa sivuavalla tasolla, jota rajoittavat tässä tasossa olevat varjostimien reunat, joista jokainen päästää ohitse 98 % valaisimen vertailuakselin suuntaisesta valovoimasta. Määritettäessä valaisevan pinnan ala-, ylä- ja sivurajoja, on käytettävä varjostimia, joissa on vain vaaka- ja pystysuuntaisia reunoja.1.6.3 Heijastimen valaiseva pinta`Heijastimen valaisevalla pinnalla` (1.5.20 kohta) tarkoitetaan heijastimen valaisevaa pintaa, joka on kohtisuorassa vertailuakselia vastaan olevassa tasossa ja jota ympäröivät vertailuakselin suuntaiset valoa lähettävän pinnan reunoja sivuavat tasot. Ala-, ylä- ja sivurajojen määrittämiseksi on käytettävä vain pysty- ja vaakasuoria tasoja.1.6.4 Valoa lähettävä pinta`Valoa lähettävällä pinnalla`, määrättyyn havaintosuuntaan, tarkoitetaan valoa säteilevän pinnan kohtisuoraa projektiota tasolla, joka on kohtisuorassa havaintosuuntaa vastaan (ks. piirustusta 2 lisäyksessä).1.7 Vertailuakseli`Vertailuakselilla` tarkoitetaan merkkivalolle ominaista valmistajan määräämää vertailusuuntaa (H = 0°, V = 0°) valoteknisissä mittauksissa ja valaisinta asennettaessa ajoneuvoon.1.8 Vertailukeskipiste`Vertailukeskipisteellä` tarkoitetaan valaisimien valmistajan määrittämää referenssiakselin ja valoa lähettävän pinnan leikkauspistettä.1.9 Geometrisen näkyvyyden kulmat`Geometrisen näkyvyyden kulmilla` tarkoitetaan kulmia, jotka määrittävät sen vähimmäisavaruuskulman alueen, jossa valaisimen valoa lähettävän pinnan tulee olla nähtävissä. Tämä avaruuskulman alue määritetään pallon avulla, jonka keskipiste on valaisimen vertailukeskipisteessä ja jonka ekvaattori on samansuuntainen maanpinnan kanssa. Vaakasuorat kulmat â vastaavat pituusasteita ja pystysuorat kulmat á leveysasteita. Geometrisen näkyvyyden kulmien sisällä ei saa olla mitään estettä mistä tahansa valaisimen valoa lähettävästä pinnasta lähtevän valon etenemiselle. Tämä ei koske esteitä, jotka ovat olemassa silloin, kun lamppu hyväksytään, jos hyväksyntää tarvitaan.1.10 Uloin reuna`Uloimmalla reunalla` tarkoitetaan kummallakin ajoneuvon puolella, tasoa, joka on samansuuntainen ajoneuvon pituussuuntaisen keskiviivan kanssa ja joka osuu yhteen sen sivureunan kanssa, lukuun ottamatta:1.10.1 renkaiden ulkonemaa lähellä niiden yhtymispistettä maanpinnan kanssa ja rengaspaineliitäntöjen ulkonemia;1.10.2 pyöriin asennettujen luistonestolaitteiden muodostamia ulkonemia;1.10.3 taustapeilien ulkonemia;1.10.4 sivusuuntavalojen, äärivalojen, etu- ja takavalojen ja seisontavalojen muodostamia ulkonemia;1.10.5 ajoneuvoon kiinnitettyjen tullisinettien ja näitä sinettejä turvaavien ja suojaavien laitteiden muodostamia ulkonemia.1.11 Kokonaisleveys`Kokonaisleveydellä` tarkoitetaan 1.10 kohdassa määritellyn kahden pystytason välistä etäisyyttä.1.12 Yksi valaisin`Yhdellä valaisimella` tarkoitetaan mitä tahansa kahden tai useamman samanlaisen tai erilaisen valaisimen yhdistelmää, joilla on sama toiminta ja jotka lähettävät samanväristä valoa, jos se koostuu laitteista, joiden valoa lähettävien pintojen projektio annetulla pystytasolla käsittää 60 % tai enemmän pienimmän näiden valoa lähettävien pintojen projektioita ympäröivän suorakaiteen alasta edellyttäen, että tällainen yhdistelmä on hyväksyntää vaadittaessa hyväksytty yhdeksi valaisimeksi. Tälläista yhdistelmää ei sovelleta kaukovaloihin, lähivaloihin eikä sumuetuvaloihin.1.13 Kaksi valaisinta tai parillinen määrä valaisimia`Kahdella valaisimella` tai `parillisella määrällä valaisimia` tarkoitetaan nauhan muotoista yhtenäistä valaisevaa pintaa, jos se on sijoitettu symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden ja ulottuu ajoneuvon molemmille puolille enintään 400 mm etäisyydelle ajoneuvon uloimmasta reunasta ja on vähintään 800 mm pituinen. Tällainen valaiseva pinta on saavutettava vähintään kahdella valonlähteellä, jotka on sijoitettu mahdollisimman lähelle sen päitä. Valaiseva pinta voidaan muodostaa lukuisista rinnan sijoitetuista osista, jos useiden valaisevien pintojen projektiot samalla pystytasolla käsittävät vähintään 60 % pienimmän näiden erillisten valaisevien pintojen projektioita ympäröivän suorakulmion alasta.1.14 Kahden valaisimen välinen etäisyys`Kahden valaisimen välisellä etäisyydellä` tarkoitetaan samaan suuntaan näyttävien valaisimien valaisevien pintojen reunojen projektioiden välistä etäisyyttä tasolla, joka on kohtisuorassa referenssiakseleita vastaan siten, kuin valaisevat pinnat on määritelty 1.6 kohdassa.1.15 Vapaaehtoinen valaisin`Vapaaehtoisella valaisimella` tarkoitetaan valaisinta, jonka mukanaolo on jätetty valmistajan harkintaan.1.16 Toimintaa osoittava ilmaisin`Toimintaa osoittavalla ilmaisimella` tarkoitetaan valoa tai ääntä antavaa laitetta, joka osoittaa, toimiiko käytettävä laite oikein vai ei.1.17 Suljetun piirin ilmaisin`Suljetun piirin ilmaisimella` tarkoitetaan valoa antavaa laitetta, joka palaessaan osoittaa, että jokin laite on toiminnassa, mutta ei osoita toimiiko se oikein vai ei.2 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN 2.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava ajoneuvon valaisimia ja merkkivalolaitteita koskevaa ETY-tyyppihyväksyntää.2.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:2.2.1 edellä 1.1 kohdassa tarkoitetun ajoneuvotyypin kuvaus sekä sen kuormitusta koskevat rajoitukset, erityisesti tavaratilan suurin sallittu kuormitus;2.2.2 luettelo ajoneuvon valmistajan ajoneuvoon tarkoittamista valaisin- ja merkkivalolaitteista. Luettelossa voidaan mainita kutakin toimintaa varten käytettävissä olevat vaihtoehdot. Jokainen laitetyyppi on oltava helposti tunnistettavissa (varustettava ajoneuvon osia koskevalla hyväksyntämerkinnällä, valmistajan nimellä jne.). Luetteloon voidaan myös sisällyttää seuraavat kutakin toimintoa tai "vastaavaa valaisinta" koskevat tiedot:2.2.3 valaisimien ja merkkivalolaitteiden pohjapiirustus, josta ilmenee eri valaisimien sijainti ajoneuvossa;2.2.4 jokaisen valaisimen pohjapiirustus (pohjapiirustukset), josta käyvät esille 1.6 kohdassa määritellyt valaisevat pinnat.2.3 Hyväksyttäväksi haettavaa tyyppiä oleva kuormittamaton ajoneuvo, jossa on 2.2.2 kohdassa tarkoitetut valaisimet ja merkkivalolaitteet, on toimitettava hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle.2.4 Jäljempänä liitteessä II vahvistetun mallin mukainen asiakirja on liitettävä tyyppihyväksyntätodistukseen.3 YLEISET VAATIMUKSET 3.1 Valaisimien ja merkkivalolaitteiden on oltava siten asennettuja, että tavanomaisessa käytössä ja niihin mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä huolimatta ne säilyttävät tässä liitteessä vahvistetut ominaisuudet siten, että ajoneuvo täyttää tässä liitteessä vahvistetut vaatimukset. Erityisesti on huolehdittava siitä, ettei valaisimia voida tahattomasti säätää niin, että niiden valaistusominaisuudet muuttuvat.3.2 Edellä 1.5.7, 1.5.8 ja 1.5.9 kohdassa tarkoitettujen valaisimien on oltava siten asennettuja, että ne voidaan helposti kohdistaa oikein.3.3 Kaikkien merkkivalolaitteiden, mukaan lukien ajoneuvon sivupelteihin asennetut laitteet, vertailuakselin on ajoneuvoon asennettuna oltava tiellä kulkevan ajoneuvon kantavan tason suuntainen; lisäksi kaikkien merkkivalolaitteiden ja sivuheijastimien vertailuakseleiden on oltava kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden. Jokaiseen suuntaan sallitaan ± 3° poikkeama. Lisäksi laitteiden on oltava asennettu kaikkien valmistajan antamien erityisohjeiden mukaisesti.3.4 Jos erityisiä vaatimuksia ei ole, valaisimien valokeilan korkeus ja suuntaus on tarkastettava siten, että ajoneuvo on sijoitettuna tasaiselle vaakasuoralle alustalle.3.5 Jos erityisiä vaatimuksia ei ole, valaisinparin muodostavien valaisimien on:3.5.1 oltava asennettu ajoneuvoon symmetrisesti ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden;3.5.2 oltava symmetrisesti asennettu toistensa ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden;3.5.3 täytettävä samat väritekniset ominaisuudet;3.5.4 oltava valoteknisiltä ominaisuuksiltaan mahdollisimman samanlaisia.3.6 Ajoneuvoissa, joiden ulkomuoto ei ole symmetrinen, edellä tarkoitetut vaatimukset on täytettävä niin hyvin kuin mahdollisista.3.7 Eri toimintoihin tarkoitetut valaisimet voivat olla erillisiä, ryhmitettyjä, yhdistettyjä tai rakenteellisesti yhdistettyjä yhdeksi valaisimeksi, jos jokainen valaisin täyttää sitä koskevat vaatimukset.3.8 Enimmäiskorkeus maanpinnasta on mitattava valaisevan pinnan korkeimmasta pisteestä ja matalamman pisteen vähimmäiskorkeudelta.3.9 Jos erityisiä vaatimuksia ei ole, mitkään valaisimet, lukuun ottamatta suuntavalaisimia ja hätävilkkukytkentöjä, eivät saa antaa vilkkuvaa valoa.3.10 Mikään valaisin ei saa antaa eteenpäin näkyvää punaista valoa eikä mikään muu kuin peruutusvalo taaksepäin näkyvää valkoista valoa.Tämä vaatimus täyttyy, jos:3.10.1 25 m etäisyydellä ajoneuvon edessä olevan vyöhykkeen 1 poikittaistasolla liikkuva tarkkailija ei pysty näkemään suoraan eteenpäin suuntautuvaa punaista valoa (ks. 3 lisäyksen kuva 1).3.10.2 25 m etäisyydellä ajoneuvon takana olevan vyöhykkeen 2 poikittaistasolla liikkuva tarkkailija ei pysty näkemään suoraan taaksepäin suuntautuvaa valkoista valoa (ks. 3 lisäyksen kuva 2).3.10.3 Alueita 1 ja 2 rajaa tarkkailijan näkökentässä:3.10.3.1 korkeussuunnassa kaksi 1 ja 2,2 metrin korkeudella olevaa vaakatasoa,3.10.3.2 leveyssuunnassa kaksi pystytasoa, jotka ovat 15° kulmassa ajoneuvon keskiviivan suuntaisesti ajoneuvon etu- ja takapintaan nähden ja jotka lävistävät ajoneuvon keskiviivan suuntaisten pystytasojen leikkauspisteen (-t) ja ulottuvat koko ajoneuvon leveydelle.Jos leikkauspisteitä on useita, edestä katsottuna niistä kauimpana sijaitsevan on vastattava ajoneuvon etupinnan tasoa ja takaa katsottuna kauimpana sijaitsevan ajoneuvon takapinnan tasoa.3.11 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että etu- ja takavalot ja mahdolliset äärivalot sekä takarekisterikilven valo on mahdollista kytkeä toimintaan ja sammuttaa ainoastaan samanaikaisesti.3.12 Sähköliitäntöjen on oltava sellaiset, ettei kauko- ja lähivalaisimia eikä etu- tai takasumuvalaisimia voida kytkeä palamaan kytkemättä 3.11 kohdassa tarkoitettuja valaisimia. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta kauko- ja lähivalaisimiin silloin, kun niillä kummallakin voidaan antaa nopeasti vilkkuva varoitusvalomerkki tai nopeasti vilkkuva varoitusvalomerkki niitä vuorotellen päälle ja pois kytkemällä.3.13 Valaisimien tai heijastimien antaman valon värit ovat seuraavat:>TAULUKON PAIKKA>Jollei ETY-tyyppihyväksyntää koskevia vaatimuksia kuitenkaan sovelleta, kauko- ja lähivalaisimien sekä etusumuvalaisimien valon värit ovat jäsenvaltioiden valittavissa.3.14 Suljetun piirin ilmaisimien toimintoihin voidaan käyttää toimintaa osoittavia ilmaisimia.3.15 Kätkettävät valaisimet3.15.1 Lukuun ottamatta kauko- ja lähivalaisimia sekä etusumuvalaisimia, jotka voidaan peittää, silloin kun ne eivät ole käytössä, valaisimien peittäminen on kielletty.3.15.2 Käyttöasennossaan olevan valaisimen on pysyttävä tässä asennossa 3.15.2.1 kohdassa tarkoitetun vian sattuessa tai, kun tällaiseen vikaan liittyy jokin 3.15.2.2 kohdassa tarkoitettu vika.3.15.2.1 Valaisimen toimilaite ei saa käyttövoimaa:3.15.2.2 virtapiirin johdinkatkoksen, oiko- tai maasulun, hydrauli- tai paineilmajohtojen, Bowden-kaapeleiden, sähkömagneettiventtiilien tai muiden kätkettävän valaisimen hallintalaitteeseen ohjaus- tai käyttövoimaa välittävän osan vian sattuessa.3.15.3 Kun kätkettävän valaisimen hallintalaitteeseen tulee vika, on kätkettävä valaisin pystyttävä siirtämään käyttöasentoon ilman työkalujen apua.3.15.4 Valaisimet on pystyttävä siirtämään käyttöasentoonsa ja kytkemään toimintaan yhtä hallintalaitetta käyttämällä ja myös siten, että ne voidaan siirtää käyttöasentoonsa niitä toimintaan kytkemättä. Jos kauko- ja lähivalaisimet kuitenkin ovat samaa kombinaatiorakennetta, edellä tarkoitettu hallintalaite vaaditaan ainoastaan lähivalaisimien käyttöön.3.15.5 Kuljettajan paikalta ei saa olla mahdollista tahallisesti pysäyttää toimintaan kytkettyjen ajovalaisimien liikettä ennen kuin ne ovat saavuttaneet käyttöasentonsa. Jos ajovalaisimet voivat liikkuessaan häikäistä muita tiellä liikkuvia, ne on voitava sytyttää ainoastaan vasta, kun ne ovat saavuttaneet käyttöasentonsa.3.15.6 Kun ympäristön lämpötila on -30-+50 °C, on valaisimen oltava täydellisessä aukiasennossaan kolmen sekunnin kuluessa hallintalaitteen käytön alkuhetkestä laskettuna.4 ERITYISET VAATIMUKSET 4.1 Kaukovalaisimet4.1.1 NykytilannePakolliset moottoriajoneuvoissa.Kielletty perävaunuissa.4.1.2 LukumääräKaksi tai neljä.4.1.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.1.4 Sijainti4.1.4.1 Leveys:Valaisevan pinnan ulkoreunat eivät missään tapauksessa saa ulottua lähemmäksi ajoneuvon uloimmasta reunaa kuin lähivalaisimien valaisevan pinnan ulkoreunat.4.1.4.2 Korkeus:Ei erityisiä vaatimuksia.4.1.4.3 Pituus:Ajoneuvon etuakselista eteenpäin ja asennettu siten, ettei lähtevä valo aiheuta epämukavuutta kuljettajalle suorasti eikä epäsuorasti taustapeilien ja/tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.4.1.5 Geometrinen näkyvyysValaisevan pinnan näkyvyys, mukaan luettuna valaisevan pinnan ne alueet, jotka eivät ole valaistuja havaintosuunnassa, on varmistettava avauskulmassa, jonka määrittävät valaisevan pinnan kehältä lähtevät ajovalaisimen vertailuakselin kanssa vähintään 5° kulman muodostavat suorat. Geometrisen näkyvyyden kulmien alkupisteet ovat valaisevan pinnan projektiokehän poikittaisella tasolla, joka sivuaa ajovalaisimen linssin ulointa etuosaa.4.1.6 SuuntausEteenpäin.Lukuun ottamatta valaisimen oikean säädön ylläpitoon käytettäviä laitteita ja silloin, kun ajovalaisimia on kaksi paria, ainoastaan yksi pari, joka toimii kaukovalaisimina, saa kääntyä, ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan ja akseliltaan mahdollisimman pystytasossa.4.1.7 Voidaan ryhmittäälähivalaisimien ja muiden etuosan valaisimien kanssa.4.1.8 Ei voida yhdistääminkään muun valaisimen kanssa.4.1.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää4.1.9.1 lähivalaisimien kanssa, ei kuitenkaan jos kaukovalaisin kääntyy ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan;4.1.9.2 etuvalaisimen kanssa;4.1.9.3 etusumuvalaisimen kanssa;4.1.9.4 pysäköintivalaisimen kanssa.4.1.10 Sähköliitännät4.1.10.1 Kaukovalaisimet voidaan kytkeä toimintaan joko samanaikaisesti tai pareittain. Vaihdettaessa lähivalaisimet kaukovalaisimiin vähintään toisen kaukovalaisinparin on kytkeydyttävä päälle. Vaihdettaessa kaukovalaisimista lähivalaisimiin kaikkien kaukovalaisimien on kytkeydyttävä pois samanaikaisesti.4.1.10.2 Lähivalaisimet saavat olla kytkettyinä päälle samaan aikaan kuin kaukovalaisimet.4.1.11 Suljettua piiriä osoittava ilmaisinPakollinen.4.1.12 Muut vaatimukset4.1.12.1 Ajovalaisimien suurin yhteinen kytkettävissä oleva voimakkuus saa olla enintään 225 000 cd.4.1.12.2 Tämä enimmäisvoimakkuus määritetään laskemalla yhteen osan tyyppihyväksynnän yhteydessä mitatut ja asianmukaisissa tyyppihyväksyntätodistuksissa esitetyt eri valaisimien enimmäisvoimakkuudet.4.2 Lähivalaisimet4.2.1 NykytilannePakolliset moottoriajoneuvoissa.Kielletty perävaunuissa.4.2.2 LukumääräKaksi.4.2.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.2.4 Sijainti4.2.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan ulkoreuna saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Valaisevien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm.4.2.4.2 Korkeus:Vähintään 500 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.4.2.4.3 Pituus:Ajoneuvon edessä; tämä vaatimus täyttyy, jos lähtevä valo ei aiheuta epämukavuutta kuljettajalle suorasti eikä epäsuorasti taustapeilien tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.4.2.5 Geometrinen näkyvyysMääritellään kulmilla á ja â 1.9 kohdan mukaisesti.á = 15° ylöspäin ja 10° alaspäin,â = 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin.Tällä alueella valaisimen valoa lähettävän pinnan on oltava lähes kokonaisuudessaan näkyvissä.Valon läheisyydessä olevat paneelit tai muut varusteosat eivät saa aiheuttaa muita tienkäyttäjiä haittaavia heijastuksia.4.2.6 Suuntaus4.2.6.1 Lähivalon kaltevuuskulma pystytasossa on mitattava staattisissa ja kaikissa 1 lisäyksessä määritellyissä kuormitusolosuhteissa.Ajoneuvon ollessa "kuormittamaton" ja yhden henkilön istuessa kuljettajan paikalla, valaisimen ensimmäiseksi mitatun alaspäin suuntautuvan valonsädekimpun kaltevuuden on oltava 1-1,5 %. Sen jälkeen kaltevuuden pysyttävä arvojen 0,5 ja 2,5 % välillä ilman valaisimen käsinsäätöä.Valmistajan on selvästi ilmoitettava jokaisessa ajoneuvotyypissä käytettävät alkusäätöarvot ja ne on merkittävä jokaiseen ajoneuvoon kiinnitettyyn kilpeen.4.2.6.2 Edellä olevan vaatimuksen täyttyminen voidaan tarkastaa laitteella, joka mittaa ajovalaisimen ja ajoneuvon suhteellisen aseman. Vian tullessa tähän laitteeseen valonsädekimppu ei saa suuntautua alemmaksi kuin se oli vian tapahtumahetkellä.4.2.6.2.1 Edellä 4.2.6.2 kohdassa tarkoitetun laitteen on oltava automaattinen.4.2.6.2.2 Jatkuvasti tai portaittain käsinsäädettävien laitteiden käyttö on sallittu edellyttäen, että niissä on ääriasento, josta valaisimet voidaan säätää 4.2.6.1 kohdan mukaiseen alkuasentoon käyttämällä tavallisia asetusruuveja. Näitä käsinsäädettäviä laitteita on voitava käyttää kuljettajan paikalta. Jatkuvasti säädettävissä laitteissa on oltava ohjemerkit, jotka osoittavat tärkeimmät kuormitusolosuhteet.Portaittain säädettävien laitteiden portaiden määrän on oltava riittävä taatakseen, alkaen 1-1,5 % alaspäin suuntautuvasta kaltevuudesta, että kaltevuusarvot pysyvät 0,5 ja 2,5 % välillä liitteessä 1 esitetyissä kuormitusolosuhteista. Näissä laitteissa on kuormitusolosuhteita osoittavien ohjemerkkien oltava selvästi merkittyinä säätölaitteen läheisyydessä.4.2.7 Voidaan ryhmittääkaukovalaisimen ja muiden etuosan valaisimien kanssa.4.2.8 Ei voida yhdistääminkään muun valaisimen kanssa.4.2.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää4.2.9.1 kaukovalaisimen kanssa, paitsi jos kaukovalaisin kääntyy ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan;4.2.9.2 muiden etuosan valaisimien kanssa;4.2.10 SähköliitännätVaihtoa kaukovalaisimista lähivalaisimiin ohjaavan laitteen on kytkettävä pois kaikki kaukovalaisimet samanaikaisesti.Lähivalaisimet saavat olla kytkettynä päälle samaan aikaan kuin kaukovalaisimet.4.2.11 Suljettua piiriä osoittava ilmaisinVapaaehtoinen.4.2.12 Muut vaatimuksetEdellä 3.5.2 kohdan vaatimuksia ei sovelleta lähivalaisimiin.4.3 Etusumuvalaisin4.3.1 NykytilanneVapaaehtoinen moottoriajoneuvoissa.Kielletty perävaunuissa.4.3.2 LukumääräKaksi.4.3.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.3.4 Sijainti4.3.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.4.3.4.2 Korkeus:Vähintään 250 mm maanpinnan yläpuolella.Mikään valaisevan pinnan piste ei saa olla lähivalaisimen valaisevan pinnan korkeimmalla olevaa pistettä korkeammalla.4.3.4.3 Pituus:Ajoneuvon edessä; tämä vaatimus täyttyy, jos lähtevä valo ei aiheuta epämukavuutta kuljettajalle suorasti eikä epäsuorasti taustapeilien tai ajoneuvon muiden heijastavien pintojen kautta.4.3.5 Geometrinen näkyvyysMääritellään kulmilla á ja â 1.9 kohdassa tarkoitetuin tavoin.á = 5° ylöspäin ja alaspäin,â = 45° ulospäin ja 10° sisäänpäin.4.3.6 SuuntausEtusumuvalaisimien suuntaus ei saa muuttua ohjauslaitteen lukituskulman mukaan.Etusumuvalaisinten on oltava suunnattuina eteenpäin, eivätkä ne saa häikäistä tai muuten haitata vastaantulijoita tai muita tiellä liikkuvia.4.3.7 Voidaan ryhmittäämuiden etuosan valaisimien kanssa.4.3.8 Ei voida yhdistäämuiden etuosan valaisimien kanssa.4.3.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää4.3.9.1 kaukovalaisimien kanssa, jotka eivät käänny ajoneuvon ohjauslaitteen lukituskulman mukaan, kun kaukovalaisimia on neljä.4.3.9.2 etuvalaisimien kanssa;4.3.9.3 pysäköintivalaisimen kanssa.4.3.10 SähköliitännätSumuvalaisimet on voitava kytkeä päälle ja pois kauko- ja lähivalaisimista riippumatta ja päinvastoin.4.3.11 Suljettua piiriä osoittava ilmaisinVapaaehtoinen.4.4 Peruutusvalaisin4.4.1 MääräystenmukaisuusVapaaehtoinen moottoriajoneuvoissa.Kielletty perävaunuissa.4.4.2 LukumääräKaksi.4.4.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.4.4 Sijainti4.4.4.1 Leveys:Ei erityisiä vaatimuksia.4.4.4.2 Korkeus:Vähintään 250 mm ja enintään 1 200 mm maanpinnan yläpuolella.4.4.4.3 Pituus:Ajoneuvon takana.4.4.5 Geometrinen näkyvyysMääritellään kulmilla á ja â 1.9 kohdassa tarkoitetuin tavoiná = 15° ylöspäin ja 5° alaspäin,â = 45° oikealle ja vasemmalle, jos valaisimia on vain yksi,â = 45° ulospäin ja 30° sisäänpäin, jos valaisimia on kaksi.4.4.6 SuuntausTaaksepäin.4.4.7 Voidaan ryhmittäämuiden takaosan valaisimien kanssa.4.4.8 Ei voida yhdistäämuiden valaisimien kanssa.4.4.9 Ei voida rakenteellisesti yhdistäämuiden valaisimien kanssa.4.4.10 SähköliitännätPeruutusvalaisin saa syttyä ainoastaan peruutusvaihteen ollessa kytkettynä ja moottorin sammutusta ja käynnistystä ohjaavan laitteen ollessa moottorin käytön mahdollistavassa asennossa.Peruutusvalaisin ei saa syttyä eikä palaa, jos jompikumpi edellä tarkoitetuista vaatimuksista ei täyty.4.4.11 Ilmaisin4.5 Suuntavalaisin4.5.1 Nykytilanne (ks. lisäys 4)Pakollinen. Suuntavalaisimille on määritetty tietyt luokat (1, 2 ja 5), joissa suuntavalaisimet voidaan järjestellä kahdella tavalla (A ja B).Järjestelyä A sovelletaan kaikkiin moottoriajoneuvoihin.Järjestelyä B sovelletaan ainoastaan perävaunuihin.4.5.2 LukumääräLaitteiden lukumäärän on oltava sellainen, että ne antavat 4.5.3 kohdassa tarkoitettuja järjestelyjä vastaavat valomerkit.4.5.3 Järjestely>TAULUKON PAIKKA>4.5.4 Sijainti4.5.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan ulkoreuna saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Valaisevien pintojen sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm.Kun takasuuntavalon ja vastaavan takasivuvalon välinen pystysuora etäisyys on vähemmän kuin 300 mm, ei ajoneuvon uloimman reunan ja takasuuntavalon valaisevan pinnan ulkoreunan välinen etäisyys saa ylittää enempää kuin 50 mm ajoneuvon uloimman reunan ja vastaavan takasivuvalon valaisevan pinnan ulkoreunan välistä etäisyyttä.Etusuuntavalojen valaisevien pintojen on oltava vähintään 40 mm:n etäisyydellä lähivalaisimien tai etusumuvalaisimien, mikäli sellaiset on, valaisevista pinnoista. Tätä pienempi etäisyys sallitaan, mikäli valonvoimakkuus etusuuntavalon vertailuakselilla on vähintään 400 cd.4.5.4.2 Korkeus:>TAULUKON PAIKKA>4.5.4.3 Pituus:Suuntavalaisimen (järjestely A) valaisevan pinnan vertailukeskipisteen ja ajoneuvon kokonaispituutta osoittavaa uloimpaa etureunaa sivuavan pystytason välinen etäisyys ei saa olla enempää kuin 1 800 mm. Jos ajoneuvon rakenteen vuoksi vähimmäisnäkyyskulmille määrättyjä vaatimuksia ei voida täyttää, tämä etäisyys voidaan lisätä 2 500 mm:iin, jos ajoneuvo on varustettu järjestelyn A mukaisilla suuntavalaisimilla.4.5.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulmat: ks. lisäys 4.Pystykulmat: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa järjestelyn `A` mukaisilla suuntavaloilla olla 5°, jos ne sijaitsevat alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.5.6 SuuntausJos valmistaja on antanut asennusta koskevia erityisiä vaatimuksia, niitä on noudatettava.4.5.7 Voidaan ryhmittääyhden tai useamman valaisimen kanssa.4.5.8 Ei voida yhdistäämuun valaisimen kanssa.4.5.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistääainoastaan pysäköintivalaisimen kanssa.4.5.10 SähköliitännätSuuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle muista valaisimista riippumattomasti. Kaikkien ajoneuvon samalla puolella olevien suuntavalaisimien on kytkeydyttävä päälle ja pois yhtä hallintalaitetta käyttämällä ja niiden on vilkuttava samanaikaisesti.4.5.11 Toimintaa osoittava ilmaisinToimintaa osoittava ilmaisin on pakollinen kaikille etu- ja takasuuntavaloille, joita kuljettaja ei voi nähdä suoraan. Se voi olla optinen tai äänimerkki tai molempia.Optisen ilmaisimen on näytettävä vilkkuvaa valoa, joka joko sammuu tai muuttuu kiinteäksi ja vilkkumattomaksi tai jonka vilkkutaajuus selvästi muuttuu etu- ja takasuuntavalojen vioittuessa. Jos se on ainoastaan äänimerkki, sen äänitaajuuden on selvästi muututtava minkä tahansa vian sattuessa.Jos moottoriajoneuvo on suunniteltu vetämään perävaunua, siinä on oltava erityinen optinen toimintaa osoittava ilmaisin perävaunun suuntavaloille, jollei vetävän ajoneuvon ilmaisimesta näy muodostetun ajoneuvoyhdistelmän minkä tahansa suuntavalon viat.4.5.12 Muut vaatimuksetSuuntavalon tulee olla vilkkuvaa valoa, joka vilkkuu 90 ± 30 kertaa minuutissa. Suuntavalon hallintalaitteen käytöstä valomerkin näkymiseen saa kulua enintään yksi sekunti ja valomerkin on lakattava näkymästä puolentoista sekunnin kuluessa hallintalaitteen käytöstä.Jos moottoriajoneuvo on suunniteltu vetämään perävaunua, vetoajoneuvon suuntavalojen hallintalaitteella on myös voitava käyttää perävaunun suuntavaloja.Jos yhdessä suuntavalossa sattuu vika, joka on muu kuin oikosulku, muiden suuntavalojen on edelleen vilkuttava, mutta niiden vilkkutaajuus saa poiketa määrätystä taajuudesta.4.6 Hätävilkkukytkentä4.6.1 NykytilannePakollinen.>TAULUKON PAIKKA>4.6.10 SähköliitännätVaroitusmerkin on toimittava erillisellä käyttökytkimellä, joka tekee mahdolliseksi kaikkien suuntavalojen vilkkumisen samassa tahdissa.4.6.11 Suljettua piiriä osoittava ilmaisinPakollinen. Ilmaisin on vilkkuva varoitusvalo, joka voi toimia yhdessä 4.5.11 kohdassa määriteltyjen ilmaisimen (ilmaisimien) kanssa.4.6.12 Muut vaatimuksetNoudatetaan 4.5.12 kohdan mukaisia vaatimuksia. Jos moottoriajoneuvo on suunniteltu vetämään perävaunua, huomiovalaisimen hallintalaitteella on voitava kytkeä myös perävaunun suuntavalaisimet toimintaan. Hätävilkkukytkennän on toimittava, vaikka ajoneuvon käynnistys-/sammutuskatkaisin on sellaisessa asennossa, jossa moottorin toiminta ei ole mahdollinen.4.7 Jarruvalaisimet4.7.1 NykytilannePakollinen.4.7.2 LukumääräKaksi.4.7.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.7.4 Sijainti4.7.4.1 Leveys:Valaisinten välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on vähemmän kuin 1 300 mm.4.7.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm tai enintään 2 100 mm, jos korirakenteen muodon takia 1 500 mm rajaa ei voida noudattaa.4.7.4.3 Pituus:Ajoneuvon takana.4.7.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 45° ulos- ja sisäänpäin.Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa olla 5°, jos valaisimet sijaitsevat alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.7.6 SuuntausTaaksepäin ajoneuvosta.4.7.7 Voidaan ryhmittääyhden tai useamman takaosan valaisimen kanssa.4.7.8 Ei voida yhdistäämuun valaisimen kanssa.4.7.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistäätakavalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.4.7.10 SähköliitännätJarruvalojen on sytyttävä käyttöjarrua käytettäessä.4.7.11 Toimintaa osoittava ilmaisinVapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen on oltava vilkkumaton varoitusvalo, joka syttyy peruutusvalojen viottuessa.4.7.12 Muut vaatimuksetPeruutusvalaisimien valonvoimakkuuden tulee olla selvästi suurempi kuin takasuuntavalojen.4.8 Takarekisterikilven valaisin4.8.1 NykytilannePakollinen>TAULUKON PAIKKA>4.8.7 Voidaan ryhmittääyhden tai useamman takaosan valaisimen kanssa.4.8.8 Voidaan yhdistäätakavalaisimen kanssa.4.8.9 Ei voida rakenteellisesti yhdistäämuun valaisimen kanssa.4.8.10 SähköliitännätTakarekisterikilven valaisimen on sytyttävä ainoastaan samaan aikaan kuin takavalot.4.8.11 Suljettua piiriä osoittava ilmaisinVapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen toimintaan on käytettävä etu- ja takavaloille vaadittavaa ilmaisinta.4.9 Etuvalaisin4.9.1 NykytilannePakollinen kaikissa moottoriajoneuvoissa.Pakollinen perävaunuissa, joiden leveys ylittää 1 600 mm.Vapaaehtoinen perävaunuissa, joiden leveys on 1 600 mm tai vähemmän.4.9.2 LukumääräKaksi.4.9.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.9.4 Sijainti4.9.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Perävaunuissa kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 150 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm.4.9.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm tai enintään 2 100, jos korirakenteen muodon vuoksi 1 500 mm rajaa ei voi noudattaa.4.9.4.3 Pituus:Ajoneuvon edessä.4.9.5 Geometrinen näkyvyysKumpaakin etuvalaisinta koskevat vaakakulmat:joko 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin,tai 80° sisäänpäin ja 45° ulospäin.Pystykulma:15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa olla 5°, jos valaisimet sijaitsevat alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.9.6 SuuntausEteenpäin.4.9.7 Voidaan ryhmittääminkä tahansa muun etuosan valaisimen kanssa.4.9.8 Ei voida yhdistäämuun valaisimen kanssa.4.9.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistääminkä tahansa muun etuosan valaisimen kanssa.4.9.10 SähköliitännätEi erityisiä vaatimuksia.4.9.11 IlmaisinPakollinen. Ilmaisin ei saa näyttää vilkkuvaa valoa ja sitä ei vaadita, jos kojetaulun valaistus voidaan kytkeä päälle ainoastaan samanaikaisesti etuvalojen kanssa.4.10 Takavalaisin4.10.1 NykytilannePakollinen4.10.2 LukumääräKaksi.4.10.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.10.4 Sijainti4.10.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Kahden valaisevan pinnan sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin, jos ajoneuvon kokonaisleveys on vähemmän kuin 1 300 mm.4.10.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm, enintään 1 500 mm tai enintään 2 100, jos korirakenteen muodon vuoksi 1 500 mm rajaa ei voida noudattaa.4.10.4.3 Pituus:Ajoneuvon takana.4.10.5 Geometrinen näkyvyysKumpaakin taka(sivu)valaisinta koskevat vaakakulmat:joko 45° sisäänpäin ja 80° ulospäin,tai 80° sisäänpäin ja 45° ulospäin.Pystykulma:15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa pienentyä 5°:n kulmaan asti, jos valaisimet sijaitsevat alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.10.6 SuuntausTaaksepäin.4.10.7 Voidaan ryhmittääminkä tahansa muun takaosan valaisimen kanssa.4.10.8 Voidaan yhdistäätakarekisterikilven valaisimen kanssa.4.10.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistääjarruvalaisimen tai takasumuvalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.4.10.10 SähköliitännätEi erityisiä vaatimuksia.4.10.11 IlmaisinPakollinen.Ilmaisin on yhdistettävä etuvalojen ilmaisimeen.4.11 Takasumuvalaisin4.11.1 NykytilannePakollinen.4.11.2 LukumääräYksi, toinen on vapaaehtoinen.4.11.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.11.4 Sijainti4.11.4.1 Leveys:Jos sumutakavaloja on vain yksi, sen on sijaittava vastapäätä ajoneuvon pituussuuntaista keskiviivaa suunnattuna kohti ajoneuvon rekisteröintimaassa määrättyä liikennesuuntaa.Kaikissa tapauksissa sumutakavalon ja jarruvalon välisen etäisyyden tulee olla yli 100 mm.4.11.4.2 Korkeus:Vähintään 250 mm ja enintään 1 000 mm maanpinnan yläpuolella.4.11.4.3 Pituus:Ajoneuvon takana.4.11.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 25° sisäänpäin ja ulospäin,Pystykulma: 5° vaakatason ylä- ja alapuolella.4.11.6 SuuntausTaaksepäin.4.11.7 Voidaan ryhmittääminkä tahansa muun takaosan valaisimen kanssa.4.11.8 Ei voida yhdistäämuiden valaisimien kanssa.4.11.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistäätakavalaisimen tai pysäköintivalaisimen kanssa.4.11.10 SähköliitännätSähköliitäntöjen tulee olla sellaiset, että sumutakavalo voi palaa ainoastaan silloin, kun lähivalot tai sumuetuvalot ovat käytössä.Mikäli ajoneuvossa on etusumuvalaisimet, on takasumuvalaisin voitava sammuttaa itsenäisesti, etusumuvalaisimista riippumatta.4.11.11 Suljettua piiriä osoittava ilmaisinPakollinen. Erillinen varoitusvalo, jonka valonvoimakkuus on muuttumaton.4.12. Pysäköintivalaisin4.12.1 NykytilanneVapaaehtoinen moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m ja leveys on enintään 2 m.Kaikissa muissa ajoneuvoissa kielletty.4.12.2 LukumääräRiippuu järjestelystä.4.12.3 Järjestely- joko kaksi valaisinta edessä ja kaksi takana,- tai yksi valaisin molemmilla puolilla.4.12.4 Sijainti4.12.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Parivalaisimia käytettäessä valaisimet on sijoitettava ajoneuvon sivuille.4.12.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm,enintään 1 500 mm tai enintään 2 100, jos korirakenteen muodon vuoksi 1 500 mm rajaa ei voida noudattaa.4.12.4.3 Pituus:Ei erityisiä vaatimuksia.4.12.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 45° ulospäin, eteen- ja taaksepäin.Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa olla 5°, jos valaisimet sijaitsevat alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.12.6 SuuntausSuuntauksen on oltava sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteen- ja taaksepäin koskevat erityiset vaatimukset.4.12.7 Voidaan ryhmittääminkä tahansa valaisimen kanssa.4.12.8 Ei voida yhdistäämuiden valaisimien kanssa.4.12.9 Voidaan rakenteellisesti yhdistää- edessä: etuvalaisimen, lähivalaisimen, kaukovalaisimen ja sumuvalaisimen kanssa;- takana: takavalaisimen, jarruvalaisimen ja sumuvalaisimen kanssa;- luokkaan 5 kuuluvan suuntavalaisimen kanssa.4.12.10 SähköliitännätSähköliitäntöjen tulee olla sellaiset, että ajoneuvon samalla puolella oleva seisontavalo(t) voidaan sytyttää riippumattomana muista valaisimista.4.12.11 IImaisinVapaaehtoinen. Jos sellainen on, sitä ei saa olla mahdollista sekoittaa etu- ja takavalojen ilmaisimen kanssa.4.12.12 Muut vaatimuksetTämän valon toiminta voidaan saada aikaan sytyttämällä samanaikaisesti ajoneuvon samalla puolella sijaitsevat etu- ja takavalot.4.13 Äärivalaisin4.13.1 NykytilannePakollinen moottoriajoneuvoissa, joiden leveys ylittää 2,10 m.4.13.2 LukumääräKaksi eteenpäin ja kaksi taaksepäin näkyvää.4.13.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.13.4 Sijainti4.13.4.1 Leveys:Mahdollisimman lähellä ajoneuvon ulointa reunaa.4.13.4.2 Korkeus:Suurin korkeus, jolle valaisimet voidaan sijoittaa ottaen huomioon sijaintia ja symmetriaa koskevat vaatimukset.4.13.4.3 Pituus:Ei erityisiä vaatimuksia.4.13.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 80° ulospäin.Pystykulma: 5° vaakatason ylä- ja 20° alapuolella.4.13.6 SuuntausSuuntauksen on oltava sellainen, että valaisimet täyttävät näkyvyyttä eteen- ja taaksepäin koskevat vaatimukset.>TAULUKON PAIKKA>4.13.10 SähköliitännätEi erityisiä vaatimuksia.4.13.11 IlmaisinVapaaehtoinen.4.13.12 Muut vaatimuksetJos valaisimet täyttävät kaikki muut vaatimukset, ajoneuvon samalla puolella oleva eteenpäin näkyvä valaisin ja taaksepäin näkyvä valaisin saavat olla yhdistettynä yhdeksi laitteeksi.Äärivalaisimen sijainti saman puolen etu-/takavalaisimeen nähden on oltava sellainen, että näiden kahden valaisimen lähimpänä niiden valaisevia pintoja olevien projektioiden välinen etäisyys on vähintään 200 mm poikittaisella pystytasolla.4.14 Takaosan heijastin, ei-kolmiomainen4.14.1 NykytilannePakollinen moottoriajoneuvoissa.Kielletty perävaunuissa.4.14.2 LukumääräKaksi.4.14.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.14.4 Sijainti4.14.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Jos ajoneuvon kokonaisleveys on vähemmän kuin 1 300 mm, tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin.4.14.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm.4.14.4.3 Pituus:Ei erityisvaatimuksia.4.14.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin.Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa olla 5°, jos heijastin sijaitsee alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.14.6 SuuntausTaaksepäin.4.14.7 Voidaan ryhmittääminkä tahansa muun valaisimen kanssa.4.14.8 Muut vaatimuksetHeijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia minkä tahansa muun takaosan valaisimen valaisevan pinnan kanssa.4.15 Takaosan heijastin, kolmiomainen4.15.1 NykytilannePakollinen perävaunuissa.Kielletty moottoriajoneuvoissa.4.15.2 LukumääräKaksi.4.15.3 JärjestelyKolmion kärjen on oltava ylimpänä.4.15.4 Sijainti4.15.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Jos ajoneuvon kokonaisleveys on vähemmän kuin 1300 mm, tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin.4.15.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm.4.15.4.3 Pituus:Ei erityisvaatimuksia.4.15.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin.Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa olla 5°, jos heijastin sijaitsee alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.15.6 SuuntausTaaksepäin.4.15.7 Ei voida ryhmittääminkään muun valaisimen kanssa.4.15.8 Muut vaatimuksetKolmion sisälle ei saa sijoittaa valaisinta.4.16 Etuosan heijastin, ei-kolmiomainen4.16.1 Nykytilannepakollinen perävaunuissa.4.16.2 LukumääräKaksi.4.16.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.16.4 Sijainti4.16.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 400 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Perävaunuissa kauimpana ajoneuvon pituussuuntaisesta keskiviivasta oleva valaisevan pinnan piste saa olla enintään 150 mm:n etäisyydellä ajoneuvon uloimmasta reunasta.Heijastimien sisäreunojen välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Jos ajoneuvon kokonaisleveys on vähemmän kuin 1300 mm, tämä etäisyys voidaan alentaa 400 mm:iin.4.16.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm tai enintään 1 500 mm, jos ajoneuvon rakenteen vuoksi 900 mm rajaa ei voi noudattaa.4.16.4.3 Pituus:Ei erityisvaatimuksia.4.16.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 30° sisäänpäin ja ulospäin.Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa olla 5°, jos heijastin sijaitsee alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.16.6 SuuntausEteenpäin.4.16.7 Voidaan ryhmittääetuvalaisimen kanssa.4.16.8 Muut vaatimuksetHeijastimen valaisevalla pinnalla saa olla yhteisiä osia etuvalaisimen valaisevan pinnan kanssa.4.17 Sivulla oleva heijastin, ei-kolmiomainen4.17.1 NykytilannePakollinen:- kaikissa moottoriajoneuvoissa, joiden pituus ylittää 6 m, lukuun ottamatta M1-luokan ajoneuvoja,- kaikissa perävaunuissa.Vapaaehtoinen:- M1-luokan moottoriajoneuvoissa,- moottoriajoneuvoissa, joiden pituus on enintään 6 m, lukuun ottamatta M1-luokan ajoneuvoja.4.17.2 Vähimmäislukumäärä kummallakin sivullaHeijastimien on lukumäärältään täytettävä jäljempänä annettavat pituutta koskevat säännökset.4.17.3 JärjestelyEi erityisiä vaatimuksia.4.17.4 Sijainti4.17.4.1 Leveys:Ei erityisiä vaatimuksia.4.17.4.2 Korkeus:Maanpinnan yläpuolella: vähintään 350 mm ja enintään 900 mm tai jos ajoneuvon rakenteen vuoksi 900 mm rajaa ei voida noudattaa, se voidaan nostaa 1 500 mm:iin.4.17.4.3 Pituus:Ajoneuvon keskikolmannekseen on sijoitettava vähintään yksi heijastin siten, että etummaisin heijastin on enintään 3 m:n etäisyydellä ajoneuvon etupäästä. Perävaunuissa tähän luetaan mukaan vetoaisa.Kahden peräkkäisen heijastimen välinen etäisyys saa olla enintään 3 m.Takimmaisen heijastimen ja ajoneuvon takapään välinen etäisyys saa olla enintään 1 m.4.17.5 Geometrinen näkyvyysVaakakulma: 45° eteen- ja taaksepäin.Pystykulma: 15° vaakatason ylä- ja alapuolella. Kulma vaakatasosta alaspäin saa olla 5°, jos heijastin sijaitsee alle 750 mm korkeudella maanpinnasta.4.17.6 SuuntausHeijastimen vertailuakselin on oltava vaakatasossa ja kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaista keskiviivaa vastaan ja ulospäin suunnattuna.4.17.7 Voidaan ryhmittäämuiden valaisimien kanssa.5 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS 5.1 Kaikkien sarjoina valmistettavien ajoneuvojen on oltava sen ajoneuvotyypin mukaisia, jolle annettiin valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta ja ominaisuuksia, siten kuin ne eritellään tässä direktiivissä, koskeva tyyppihyväksyntä.Lisäys 1 Edellä 4.2.6.1 kohdassa tarkoitetut akselikuormitukset 1 Seuraavia testejä varten matkustajien painona käytetään arvoa 75 kg henkilöä kohti.2 Kuormitusolosuhteet eri ajoneuvotyypeillä:2.1 M1-luokan ajoneuvot.2.1.1 Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuormitusolosuhteissa:2.1.1.1 yksi henkilö kuljettajan istuimella;2.1.1.2 kuljettaja sekä yksi henkilö kauimpana kuljettajan paikalta olevalla etuistuimella;2.1.1.3 kuljettaja sekä yksi henkilö kauimpana kuljettajan paikalta olevalla etuistuimella, yksi henkilö jokaisella takimmaisella istuimella.2.1.1.4 yksi henkilö jokaisella istuimella.2.1.1.5 yksi henkilö jokaisella istuimella sekä tasaisesti jakautunut kuorma tavaratilassa siten, että taka-akseliin tai etuakseliin, jos tavaratila sijaitsee edessä, kohdistuu sallittu kuormitus. Jos ajoneuvossa on tavaratila sekä edessä että takana, kuormaa on lisättävä sopivasti jaettuna sallittujen akselikuormitusten aikaansaamiseksi. Jos suurin sallittu kuormituspaino kuitenkin saavutetaan ennen sallittua akselikuormitusta, tavaratilan (tilojen) kuormitusta on rajoitettava niin, että sallittu akselikuormitus saavutetaan.2.1.1.6 kuljettaja sekä tasaisesti jakautunut kuorma tavaratilassa niin, että vastaavaan akseliin kohdistuu sallittu kuormitus.Jos suurin sallittu kuormituspaino kuitenkin saavutetaan ennen sallittua akselikuormitusta, tavaratilan (tilojen) kuormitusta on rajoitettava niin, että sallittu akselikuormitus saavutetaan.2.1.2 Edellä tarkoitettuja kuormitusolosuhteita määriteltäessä on otettava huomioon valmistajan mahdollisesti ilmoittamat kuormitusrajoitukset.2.2 M2- ja M3-luokan ajoneuvot.Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuormitusolosuhteissa:2.2.1 ajoneuvo kuormaamaton;2.2.2 ajoneuvo kuormattuna siten, että jokaiseen akseliin kohdistuu teknisesti suurin sallittu kuormitus.2.3 N-luokan ajoneuvot, joissa on kuormalava.2.3.1 Lähivalaisimien valonsädekimpun kulma määritetään seuraavissa kuormitusolosuhteissa:2.3.1.1 ajoneuvo kuormaamaton;2.3.1.2 yksi henkilö kuljettajan istuimella, kuorma jaettuna siten, että taka-akseliin kohdistuu suurin teknisesti sallittu kuormitus ja etuakseli on kuormittamaton. Menetelmä on sama, jos kuormalava sijaitsee edessä.2.4 N-luokan ajoneuvot, joissa ei ole kuormalavaa.2.4.1 Puoliperävaunujen vetoautot:2.4.1.1 kuormaamaton ajoneuvo vetokytkintä kuormittamatta;2.4.1.2 yksi henkilö kuljettajan istuimella; vetokytkimeen kohdistuu teknisesti suurin sallittu kuormitus kytkimen ollessa suurinta taka-akselin kuormitusta vastaavassa asennossa.2.4.2 Perävaunujen vetoautot:2.4.2.1 ajoneuvo kuormaamaton;2.4.2.2 yksi henkilö kuljettajan istuimella, yksi henkilö jokaisella muulla ohjaamon istuimella.Lisäys 2 >VIITTAUS KAAVIOON>Lisäys 3 >VIITTAUS KAAVIOON>Lisäys 4 SUUNTAVALAISIMEN GEOMETRISEN NÄKYVYYDEN KULMAT>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE II>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

31994L0062

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä

Virallinen lehti nro L 365 , 31/12/1994 s. 0010 - 0023 Suomenk. erityispainos Alue 15 Nide 13 s. 0266  Ruotsink. erityispainos Alue 15 Nide 13 s. 0266

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 94/62/EY,annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä(3),sekä katsovat, ettäpakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvät erilaiset kansalliset toimenpiteet olisi yhdenmukaistettava siten, että toisaalta ehkäistäisiin tai lievennettäisiin niiden vaikutuksia ympäristöön ja saavutettaisiin näin ympäristönsuojelun korkea taso, ja toisaalta varmistettaisiin sisämarkkinoiden toiminta ja vältettäisiin kaupankäynnille aiheutuvat haitat sekä kilpailun vääristyminen ja rajoittuminen yhteisössä,paras keino pakkausjätteiden tuottamisen välttämiseksi on pakkausten kokonaismäärän vähentäminen,tämän direktiivin tavoitteet huomioon ottaen on tärkeää noudattaa yleistä periaatetta, jonka mukaan tietyssä jäsenvaltiossa ympäristön suojelemiseksi toteutettavat toimenpiteet eivät saa vaikuttaa kielteisesti muiden jäsenvaltioiden mahdollisuuksiin saavuttaa tämän direktiivin tavoitteet,jätteiden määrän vähentäminen on edellytyksenä Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa nimenomaisesti mainitulle kestävälle kasvulle,tämän direktiivin olisi koskettava kaikkia markkinoille saatettavia pakkaustyyppejä sekä kaikkia pakkausjätteitä; tämän vuoksi olisi kumottava nestemäisten ravintoaineiden pakkauksista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/339/ETY(4),pakkauksilla on tärkeä yhteiskunnallinen ja taloudellinen merkitys, ja tämän vuoksi tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden ei pitäisi saattaa kyseenalaisiksi muita lainsäädännössä annettuja pakkausten tai pakattujen tuotteiden laatua ja kuljettamista koskevia määräyksiä,neuvoston 7 päivänä toukokuuta 1990 antamassa jätepolitiikkaa koskevassa päätöslauselmassa(5) ja jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 75/442/ETY(6) vahvistetun jätehuoltoa koskevan yhteisön strategian mukaisesti pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimisen ensisijaisena tavoitteena olisi oltava pakkausjätteiden syntymisen ehkäiseminen, ja lisäksi sen perusperiaatteisiin olisi kuuluttava pakkausten uudelleenkäyttö, kierrätys ja muunlainen pakkausjätteiden hyödyntäminen sekä sitä kautta näiden jätteiden lopullisen hävittämisen vähentäminen,ennen kuin jätteiden hyödyntämismenetelmistä saadaan tieteellisiä ja teknisiä tutkimustuloksia, olisi mieluiten suosittava uudelleenkäyttöä ja kierrätystä niiden suotuisien ympäristövaikutusten vuoksi; tästä syystä jäsenvaltioissa olisi otettava käyttöön järjestelmiä käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttamisen varmistamiseksi; tuotteiden elinkaariarvioinnit olisi saatettava päätökseen mahdollisimman nopeasti, jotta voitaisiin tarkasti määritellä uudelleenkäytettävien, kierrätettävien ja hyödynnettävien pak- kausten paremmuusjärjestys,pakkausjätteiden syntymistä olisi ehkäistävä asianmukaisin toimenpitein ja erityisesti jäsenvaltioissa tämän direktiivin tavoitteiden mukaisesti tehtävien aloitteiden avulla,jäsenvaltiot voivat perustamissopimuksen mukaisesti edistää sellaisten pakkausten uudelleenkäyttöjärjestelmiä, joita on mahdollista käyttää uudelleen ympäristöä vahingoittamatta, jotta voitaisiin hyödyntää näiden järjestelmien suotuisaa vaikutusta ympäristönsuojelun kannalta,ympäristönsuojelun näkökulmasta kierrätyksen olisi oltava tärkeä osa jätteiden hyödyntämistä, jotta voitaisiin erityisesti vähentää energian ja ensiöraaka-aineiden kulutusta sekä jätteiden loppusijoitusta,pakkausjätteitä on mahdollista hyödyntää tehokkaasti energiantuotannossa,jäsenvaltioissa pakkausjätteiden hyödyntämiselle ja kierrätykselle vahvistetut tavoitteet olisi ilmaistava vaihteluvälin muodossa siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset tilanteet ja vältetään kaupan esteiden ja kilpailun vääristymien aiheuttamista,jotta tuloksia olisi mahdollista saavuttaa keskipitkällä aikavälillä ja jotta taloudellisille toimijoille, kuluttajille ja viranomaisille voitaisiin tarjota niiden tarvitsemia pitkän aikavälin näkymiä, olisi vahvistettava keskipitkä määräaika edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiselle ja pitkä määräaika sellaisia tavoitteita varten, jotka olisi määriteltävä myöhemmin niiden asettamiseksi selvästi aiempaa korkeammalle,Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi komission laatimien kertomusten perusteella tarkasteltava jäsenvaltioiden mainittuihin tavoitteisiin pyrkiessään saamaa käytännön kokemusta sekä tieteellisten tutkimusten tuloksia ja arviointimenetelmiä, kuten ympäristövaikutusten arviointeja,ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi jäsenvaltioiden, jotka ovat laatineet tai laativat ohjelmia, joiden tavoitteet sijoittuvat edellä tarkoitetun vaihteluvälin yläpuolelle, olisi sallittava jatkaa kyseisiin tavoitteisiin pyrkimistä sillä edellytyksellä, etteivät nämä ohjelmat aiheuta sisämarkkinoiden häiriintymistä eivätkä estä muita jäsenvaltioita noudattamasta tätä direktiiviä; komission olisi vahvistettava tällaiset toimenpiteet asianmukaisen tarkastuksen suoritettuaan,toisaalta joidenkin jäsenvaltioiden voidaan sallia erityisen tilanteensa vuoksi asettaa alhaisempia tavoitteita, jos asianomaiset jäsenvaltiot saavuttavat hyödyntämistä koskevan vähimmäistavoitteen säädetyssä määräajassa ja yleiset tavoitteet pitemmässä määräajassa,jäsenvaltioissa on tarpeen ottaa käyttöön palautus-, keruu- ja hyödyntämisjärjestelmiä pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimiseksi; kaikkien asianomaisten olisi voitava osallistua näihin järjestelmiin ja ne olisi suunniteltava siten, ettei tuontituotteita syrjitä eikä aiheuteta kaupan esteitä tai kilpailun vääristymistä ja siten, että taataan paras mahdollinen pakkausten ja pakkausjätteiden palautus perustamissopimuksen mukaisesti,pakkausten merkitseminen yhteisön tasolla edellyttää perusteellisempaa tutkimista, mutta yhteisön olisi päätettävä asiasta lähitulevaisuudessa,pakkausten ja pakkausjätteiden ympäristövaikutusten rajoittamiseksi ja kaupan esteiden ja kilpailun vääristymisen välttämiseksi on myös tarpeen määritellä pakkausten koostumusta sekä sopivuutta uudelleen käytettäviksi ja hyödynnettäviksi (mukaan lukien kierrätys) koskevat perusvaatimukset,haitallisten metallien ja muiden haitallisten aineiden pitoisuutta pakkauksissa on tarpeen rajoittaa ottaen huomioon niiden ympäristövaikutukset (ja erityisesti niiden todennäköinen esiintyminen pakkausten polttamisessa syntyvissä päästöissä tai tuhkassa taikka vuotovedessä, jos pakkaukset viedään kaatopaikalle); pakkausjätteiden myrkyllisyyden vähentämiseksi on aluksi tarpeen estää haitallisten raskasmetallien lisääntyminen pakkauksiin ja valvoa, etteivät nämä ainesosat pääse kulkeutumaan ympäristöön, ja lisäksi olisi säädettävä asianmukaisista poikkeuksista, joista komission olisi tietyissä erityistapauksissa päätettävä komiteamenettelyä noudattaen,jotta saavutettaisiin korkea kierrätysaste ja jottei pakkausjätteiden keräämisen ja käsittelyn parissa työskenteleville henkilöille aiheutuisi terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä ongelmia, jätteet olisi erittäin tärkeää lajitella jo niiden syntypaikalla,pakkausten valmistusta koskevia vaatimuksia ei pitäisi soveltaa pakkauksiin, jotka on käytetty tietyn tuotteen pakkaamiseen ennen tämän direktiivin voimaantulopäivää; olisi myös säädettävä siirtymäajasta tällaisten pakkausten kaupan pitämisen mahdollistamiseksi,kaikki perusvaatimukset täyttävien pakkausten markkinoille saattamista koskevien säännösten soveltamisen aloitusajankohtaa vahvistettaessa olisi otettava huomioon, että toimivaltaiset standardointielimet laativat parhaillaan asiasta eurooppalaisia standardeja; kansallisten standardien yhdenmukaisuuden todistamismenetelmiä koskevia säännöksiä olisi kuitenkin sovellettava viipymättä,perusvaatimuksia ja muita asiaan liittyviä näkökohtia koskevien eurooppalaisten standardien laatimista olisi edistettävä,tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet edellyttävät hyödyntämis- ja kierrätyskapasiteetin kehittämistä sekä kierrätetyistä pakkauksista saatavien materiaalien markkinointikanavien olemassaoloa,kierrätettyjen materiaalien käyttö pakkauksissa ei saisi olla asiaan liittyvien hygieniaa sekä kuluttajien terveyttä ja turvallisuutta koskevien säännösten vastaista,pakkauksista ja pakkausjätteistä olisi oltava saatavilla tietoja yhteisön tasolla, jotta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamista voitaisiin seurata,on erityisen tärkeää, että kaikki pakkausten ja pakattujen tuotteiden tuotantoon, käyttöön, tuontiin ja jakeluun osallistuvat toimijat tiedostavat entistä paremmin pakkausten merkityksen jätteiden syntymisessä ja että he suostuvat kantamaan tästä vastuun "saastuttaja maksaa" -periaatteen mukaisesti; tässä direktiivissä säädettyjen toimenpiteiden suunnitteluun ja soveltamiseen olisi kuuluttava ja siinä olisi tarvittaessa edellytettävä tiivistä yhteistyötä kaikkien osapuolten välillä yhteisvastuullisuuden hengessä,kuluttajilla on pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimisessa ratkaiseva tehtävä, ja heille olisi näin ollen annettava asiasta riittävästi tietoa, jotta he olisivat valmiita muokkaamaan toimintatapojaan ja asenteitaan,erityisen pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimista koskevan luvun sisällyttäminen direktiivissä 75/442/ETY säädettyihin jätehuoltosuunnitelmiin olisi hyödyllistä tämän direktiivin tehokkaan soveltamisen kannalta,tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamisen helpottamiseksi yhteisön ja jäsenvaltioiden saattaisi olla tarpeen käyttää taloudellisia ohjauskeinoja perustamissopimuksen määräysten mukaisesti siten, että vältettäisiin uudet protektionismin muodot,jäsenvaltioiden on ilmoitettava suunnittelemistaan toimenpiteistä ennalta komissiolle, jotta se voi tarkistaa niiden yhdenmukaisuuden tämän direktiivin kanssa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin 83/189/ETY(7) soveltamista,komission olisi vastattava pakkausten tunnistusjärjestelmän ja tietokantojen rakenteen mukauttamisesta tieteen ja tekniikan kehitykseen komiteamenettelyä noudattaen, jaon tarpeen säätää mahdollisuudesta toteuttaa erityistoimenpiteitä niiden ongelmien ratkaisemiseksi, joita tämän direktiivin täytäntöönpanoon saattaisi liittyä, noudattaen tarvittaessa edellä tarkoitettua komiteamenettelyä,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Tarkoitus 1 Tämän direktiivin tarkoituksena on pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimista koskevien kansallisten toimenpiteiden yhdenmukaistaminen, jotta voitaisiin toisaalta ehkäistä ja lieventää niiden vaikutuksia jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden ympäristöön ja varmistaa näin ympäristönsuojelun korkea taso ja toisaalta taata sisämarkkinoiden toiminta ja ehkäistä kaupan esteiden syntyminen sekä kilpailun vääristyminen ja rajoittuminen yhteisössä.2 Tätä varten tässä direktiivissä säädetään toimenpiteistä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on pakkausjätteiden syntymisen ehkäiseminen ja muina perusperiaatteina pakkausten uudelleenkäyttö, kierrätys ja muunlainen pakkausjätteiden hyödyntäminen sekä sitä kautta näiden jätteiden loppusijoituksen vähentäminen.2 artikla Soveltamisala 1 Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin yhteisössä markkinoille saatettaviin pakkauksiin ja kaikkiin pakkausjätteisiin, joita käytetään tai jotka poistetaan käytöstä teollisuudessa, kaupassa, toimistoissa, työtiloissa, palvelu- laitoksissa, kotitalouksissa tai millä tahansa muulla tasolla riippumatta siitä, mistä materiaaleista ne koostuvat.2 Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta kuitenkaan pakkausten laatua, kuten pakattujen tuotteiden turvallisuutta, terveyden suojelua ja hygieniaa koskevien sekä kuljetuksiin liittyvien olemassa olevien vaatimusten ja vaarallisista jätteistä 12 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/689/ETY(8) säännösten noudattamista.3 artikla Määritelmät Tässä direktiivissä tarkoitetaan:1) `pakkauksella` mistä tahansa materiaaleista koostuvaa tuotetta, joka on tarkoitettu tiettyjen tavaroiden säilytykseen ja suojaamiseen, jotka voivat olla mitä tahansa raaka-aineista valmiisiin tuotteisiin, sekä mahdollistamaan niiden käsittelyn ja kuljetuksen tuottajalta kuluttajalle tai käyttäjälle ja helpottamaan niiden esillepanoa. Kaikkia samoihin tarkoituksiin käytettäviä kertakäyttötuotteita on myös pidettävä pakkauksina.Pakkauksiin kuuluvat ainoastaan:a) kuluttajapakkaus eli primaaripakkaus, joka on tarkoitettu myyntipaikalla loppukäyttäjälle tai kuluttajalle myytävän yksikön säilytykseen,b) ryhmäpakkaus eli sekundaaripakkaus, joka on tarkoitettu tietystä määrästä myyntiyksiköitä koostuvan ryhmän säilytykseen myyntipaikalla riippumatta siitä, myydäänkö se sellaisenaan loppukäyttäjälle tai kuluttajalle vai käytetäänkö sitä ainoastaan hyllyjen täyttämiseen; se on mahdollista poistaa tuotteesta ilman, että tuotteen ominaisuudet muuttuvat,c) kuljetuspakkaus eli tertiääripakkaus, jonka tarkoituksena on helpottaa tietyn määrän myyntiyksiköitä tai ryhmäpakkauksia käsittelyä ja kuljetusta siten, että voidaan välttää niiden fyysistä käsittelyä ja kuljetusvaurioita. Kuljetus-pakkauksina ei pidetä maantie-, rautatie-, meri- ja lentokuljetuksissa käytettäviä kontteja;2) `pakkausjätteillä` direktiivissä 75/442/ETY annetun jätteen määritelmän soveltamisalaan kuuluvia pakkauksia tai pakkausmateriaaleja, lukuun ottamatta tuotannon jäännöstuotteita;3) `pakkausjätteistä huolehtimisella` jätehuoltoa sellaisena kuin se on määritelty direktiivissä 75/442/ETY;4) `pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemisellä` määrän ja ympäristöhaittojen vähentämistä seuraavien osalta:- pakkausten ja pakkausjätteiden sisältämät aineet ja ainekset,- pakkaukset ja pakkausjätteet tuotantoprosessin, kaupan pitämisen, jakelun, käytön ja hävittämisen eri vaiheissa,erityisesti kehittämällä saastuttamattomia tuotteita ja menetelmiä;5) `uudelleenkäytöllä` kaikkia toimia, joilla pakkaus, joka on suunniteltu ja tehty kestämään elinkaarensa aikana tietty vähimmäismäärä käyttökertoja, täytetään uudelleen tai käytetään samanlaiseen tehtävään kuin mihin se oli alunperin tarkoitettu, riippumatta siitä, käytetäänkö hyväksi kaupan olevia oheistuotteita, jotka on tarkoitettu pakkauksen uudelleentäyttöön; tällaisesta uudelleenkäytetystä pakkauksesta tulee pakkausjäte, kun sitä ei enää käytetä uudelleen;6) `hyödyntämisellä` soveltuvin osin kaikkea direktiivin 75/442/ETY liitteessä II olevassa B osassa tarkoitettua toimintaa;7) `kierrätyksellä` jätteiden uudelleenkäsittelyä tuotantoprosessissa niiden palauttamiseksi alkuperäiseen tehtäväänsä tai muuhun tarkoitukseen, mukaan lukien orgaaninen kierrätys mutta lukuun ottamatta hyödyntämistä energiantuotannossa;8) `hyödyntämisellä energiantuotannossa` palavien pakkausjätteiden käyttöä energian tuottamiseen polttamalla suoraan muiden jätteiden kanssa tai yksinään kuitenkin siten, että lämpö otetaan talteen;9) `orgaanisella kierrätyksellä` pakkausjätteiden biologisesti hajoavien osien aerobista (kompostointi) tai anaerobista (metaaniksi käyttäminen) hajottamista mikro-organismien avulla valvotuissa olosuhteissa siten, että tuloksena saadaan stabiloituja orgaanisia maanparannusaineita tai metaania. Kaatopaikalle viemistä ei voida pitää orgaanisen kierrätyksen muotona;10) `käytöstä poistamisella` soveltuvin osin kaikkia direktiivin 75/442/ETY liitteessä II olevassa A osassa tarkoitettuja toimia;11) `taloudellisilla toimijoilla` pakkausmateriaalien toimittajia, pakkausten valmistajia, jalostajia, täyttäjiä ja käyttäjiä, maahantuojia, kauppaa ja jakelijoita sekä pakkausalalla toimivia viranomaisia ja julkisyhteisöjä;12) `vapaaehtoisella sopimuksella` jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja asianomaisten toimialojen välistä muodollista sopimusta, jonka on oltava avoin kaikille osapuolille, jotka haluavat noudattaa sopimuksessa vahvistettuja ehtoja edistääkseen tässä direktiivissä määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista.4 artikla Pakkausjätteiden syntymisen ehkäiseminen 1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 9 artiklan mukaisesti pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisäksi otetaan käyttöön myös muita ehkäisemistoimia. Näihin toimiin voivat kuulua kansalliset ohjelmat tai niitä vastaavat toimet, joista päätetään tarvittaessa kaikkien taloudellisten toimijoiden kanssa neuvotellen, jotta voitaisiin koota yhteen ja käyttää hyödyksi jäsenvaltioissa esitetyt monet pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat aloitteet. Kyseisten toimien on oltava tämän direktiivin tarkoituksen mukaisia, sellaisena kuin se määritellään 1 artiklan 1 kohdassa.2 Komissio myötävaikuttaa pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemiseen edistämällä asianmukaisten eurooppalaisten standardien laatimista 10 artiklan mukaisesti.5 artikla Uudelleenkäyttö Jäsenvaltiot voivat perustamissopimuksen mukaisesti edistää sellaisten pakkausten uudelleenkäyttöön liittyviä järjestelmiä, joita voidaan käyttää uudelleen aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle.6 artikla Hyödyntäminen ja kierrätys 1 Tämän direktiivin tarkoitusta noudattaakseen jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet seuraavien tavoitteiden saavuttamiseksi koko alueellaan:a) viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tämä direktiivi on siirrettävä kansalliseen lainsäädäntöön, vähintään 50 prosenttia ja enintään 65 prosenttia pakkausjätteiden painosta on hyödynnettävä,b) edellä mainitun yleisen tavoitteen yhteydessä ja samassa määräajassa vähintään 25 prosenttia ja enintään 45 prosenttia kaikkien pakkausjätteissä esiintyvien pakkausmateriaalien painosta on kierrätettävä siten, että kunkin pakkausmateriaalin osalta kierrätetään vähintään 15 prosenttia painosta,c) viimeistään kymmenen vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tämä direktiivi on siirrettävä kansalliseen lainsäädäntöön, pakkausjätteistä on hyödynnettävä ja kierrätettävä tietty prosenttiosuus, jonka neuvosto määrittää 3 kohdan b alakohdan mukaisesti siten, että a ja b alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita korotetaan huomattavasti.2 Jäsenvaltioiden on tarvittaessa edistettävä kierrätetyistä pakkausjätteistä saatavien materiaalien käyttöä pakkausten ja muiden tuotteiden tuotannossa.3 a) Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastelevat komission antaman osakertomuksen perusteella, ja neljän vuoden kuluttua 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta ajankohdasta lopullisen kertomuksen perusteella, jäsenvaltioissa 1 kohdan a ja b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitettuihin tavoitteisiin pyrkimisestä saatua käytännön kokemusta sekä tieteellisen tutkimuksen tuloksia ja arviointimenetelmiä, kuten ympäristövaikutusten arviointeja.b) Viimeistään kuusi kuukautta ennen 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun ensimmäisen viiden vuoden jakson päättymistä neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tavoitteet 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulle toiselle viiden vuoden jaksolle. Tämä menettely toistetaan jatkossa viiden vuoden välein.4 Jäsenvaltioiden on julkistettava 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet ja tavoitteet, ja niistä on järjestettävä yleisölle ja taloudellisille toimijoille suunnattu tiedotuskampanja.5 Kreikka, Irlanti ja Portugali voivat erityisen tilanteensa vuoksi, joka johtuu vastaavasti pienten saarten suuresta lukumäärästä, maatalousvaltaisista ja vuoristoisista alueista ja pakkausten kulutuksen vähäisyydestä, päättää:a) saavuttaa viimeistään viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanopäivästä 1 kohdan a ja b alakohdassa vahvistettuja alhaisempia tavoitteita kuitenkin siten, että vähintään 25 prosenttia pakkausjätteistä hyödynnetään,b) siirtää samalla 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista myöhempään ajankohtaan, joka ei kuitenkaan saa olla myöhäisempi kuin 31 päivä joulukuuta 2005.6 Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet tai ottavat käyttöön ohjelmia, joiden tavoitteet ovat 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita korkeammalla, ja joilla on käytössään asianmukainen kierrätys- ja hyödyntämiskapasiteetti, sallitaan ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi jatkaa näihin tavoitteisiin pyrkimistä sillä edellytyksellä, etteivät sitä varten toteutettavat toimenpiteet aiheuta sisämarkkinoiden vääristymistä eivätkä estä muita jäsenvaltioita noudattamasta tätä direktiiviä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava asiasta komissiolle. Komissio vahvistaa kyseiset toimenpiteet tarkastettuaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ne täyttävät edellä tarkoitetut edellytykset ja etteivät ne ole keino mielivaltaiseen syrjintään tai jäsenvaltioiden välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.7 artikla Palautus-, keruu- ja hyödyntämisjärjestelmät 1 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla varmistetaan:a) kuluttajilta, muilta loppukäyttäjiltä tai jätevirroista saatavien käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu, jotta ne voitaisiin käsitellä tarkoituksenmukaisimpien jätehuoltoratkaisujen mukaisesti,b) kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys,tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi.Asianomaisten alojen taloudellisten toimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava osallistua näihin järjestelmiin. Järjestelmiä on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin, myös järjestelmiin pääsyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja siitä mahdollisesti perittävien maksujen osalta, ja ne on suunniteltava siten, että vältetään kaupan esteet ja kilpailun vääristyminen perustamissopimuksen mukaisesti.2 Edellä 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet ovat osa pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevaa yleistä politiikkaa, ja niiden yhteydessä on otettava huomioon erityisesti ympäristönsuojelua ja kuluttajien terveyden turvaamista, turvallisuutta ja hygieniaa, pakattujen tuotteiden ja käytettyjen materiaalien laadun, aitouden ja teknisten ominaisuuksien varmistamista sekä teollisten ja kaupallisten oikeuksien turvaamista koskevat vaatimukset.8 artikla Merkinnät ja tunnistusjärjestelmä 1 Neuvosto päättää pakkauksiin tehtävistä merkinnöistä perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti viimeistään kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.2 Pakkauksiin on niiden keruun, uudelleenkäytön ja hyödyntämisen, mukaan lukien kierrätys, helpottamiseksi merkittävä niissä käytetyt materiaalit, jotta ne voidaan tunnistaa ja luokitella kyseisellä teollisuuden alalla.Tätä varten komissio täsmentää tunnistusjärjestelmässä käytettävät numerointitavat ja lyhenteet viimeistään 12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta liitteen I perusteella ja 21 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen sekä nimeää saman menettelyn mukaisesti ne materiaalit, joihin tunnistusjärjestelmää sovelletaan.3 Asianmukainen merkintä tehdään joko itse pakkaukseen tai sen etikettiin. Sen on oltava selvästi nähtävissä ja helposti luettavissa. Merkinnän on kestettävä tietyn ajan, myös silloin kun pakkaus avataan.9 artikla Perusvaatimukset 1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että kolmen vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta pakkaus voidaan saattaa markkinoille ainoastaan, jos se täyttää kaikki tässä direktiivissä ja sen liitteessä II määritellyt perusvaatimukset.2 Jäsenvaltiot olettavat 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen pakkauksen täyttävän kaikki tässä direktiivissä ja sen liitteessä II määritellyt perusvaatimukset, jos se vastaa:a) sitä koskevia yhdenmukaistettuja standardeja, joiden viitenumerot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jäsenvaltioiden on julkaistava kyseisiä yhdenmukaistettuja standardeja vastaavien kansallisten standardien viitenumerot,b) sitä koskevia 3 kohdassa tarkoitettuja kansallisia standardeja, jos niiden soveltamisalalla ei ole olemassa yhdenmukaistettuja standardeja.3 Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut kansalliset standardit, joita ne pitävät tässä artiklassa tarkoitettujen vaatimusten mukaisina. Komissio välittää nämä kansalliset standardit viipymättä muille jäsenvaltioille.Jäsenvaltioiden on julkaistava kyseisten standardien viitetiedot. Komissio huolehtii niiden julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 Jos jokin jäsenvaltio tai komissio arvioi, etteivät 2 kohdassa tarkoitetut standardit täysin vastaa 1 kohdassa määriteltyjä perusvaatimuksia, komissio tai asianomainen jäsenvaltio saattaa asian direktiivillä 83/189/ETY perustetun komitean käsiteltäväksi ja ilmoittaa syyt tähän. Komitea antaa lausuntonsa viipymättä.Komissio ilmoittaa komitean lausunnon perusteella jäsenvaltioille, onko kyseiset standardit poistettava 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista julkaisuista.10 artikla Standardointi Komissio edistää tarvittaessa liitteessä II tarkoitettuja perusvaatimuksia koskevien eurooppalaisten standardien laatimista.Komissio edistää erityisesti sellaisten eurooppalaisten standardien laatimista, jotka koskevat:- pakkausten elinkaariselvityksissä käytettäviä perusteita ja menetelmiä,- mittaus- ja tarkastusmenetelmiä, joilla arvioidaan raskasmetallien ja muiden vaarallisten aineiden esiintymistä pakkauksissa ja niiden leviämistä ympäristöön pakkauksista ja pakkausjätteistä,- kierrätetyn materiaalin vähimmäismäärää tietynlaisissa pakkauksissa koskevia perusteita,- kierrätysmenetelmien arviointiperusteita,- kompostointimenetelmien ja tuotetun kompostin arviointiperusteita,- pakkausten merkintää koskevia perusteita.11 artikla Raskasmetallien pitoisuustasot pakkauksissa 1 Jäsenvaltioiden on varmistuttava siitä, etteivät pakkauksissa tai niiden osissa olevan lyijyn, kadmiumin, elohopean ja kuudenarvoisen kromin yhteispitoisuudet ylitä seuraavia raja-arvoja:- 600 ppm painosta kahden vuoden kuluttua 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä,- 250 ppm painosta kolmen vuoden kuluttua 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä,- 100 ppm painosta viiden vuoden kuluttua 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä.2 Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja pitoisuustasoja ei sovelleta pakkauksiin, jotka koostuvat kokonaan direktiivissä 69/493/ETY(9) määritellystä kristallilasista.3 Komissio vahvistaa 21 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen:- edellytykset, joilla edellä mainittuja pitoisuustasoja ei sovelleta kierrätettyihin materiaaleihin eikä suljetussa ja valvotussa ketjussa tapahtuviin tuotekiertoihin,- pakkaustyypit, joita 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettu vaatimus ei koske.12 artikla Tietojärjestelmät 1 Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevien tietokantojen käyttöön ottamiseksi yhdenmukaisesti niillä alueilla, joilla niitä ei vielä ole käytössä, jotta jäsenvaltiot ja komissio voisivat valvoa tässä direktiivissä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista.2 Tätä varten tietokannoissa olisi annettava tietoja erityisesti pakkaus- ja pakkausjätevirtojen laajuudesta, ominaispiirteistä ja kehityksestä (mukaan lukien tiedot pakkausmateriaalien ja niiden valmistuksessa käytettävien ainesosien myrkyllisyydestä tai vaarallisuudesta) kussakin jäsenvaltiossa.3 Annettavien tietojen ja niiden esitystavan yhdenmukaistamiseksi ja niiden vastaavuuden varmistamiseksi eri jäsenvaltioiden välillä jäsenvaltioiden on toimitettava saatavissa olevat tietonsa komissiolle käyttäen taulukkoja, jotka komissio vahvistaa vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulopäivästä liitteen III perusteella ja 21 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.4 Jäsenvaltioiden on otettava huomioon ne erityiset ongelmat, joita yksityiskohtaisten tietojen antaminen tuottaa pienille ja keskisuurille yrityksille.5 Näin saadut tiedot toimitetaan 17 artiklassa tarkoitettujen kansallisten kertomusten mukana ja saatetaan ajan tasalle myöhemmissä kertomuksissa.6 Jäsenvaltioiden on vaadittava kaikkia asianomaisia taloudellisia toimijoita toimittamaan toimivaltaisille viranomaisille alaansa koskevat luotettavat tiedot tämän artiklan mukaisesti.13 artikla Tiedottaminen pakkausten käyttäjille Jäsenvaltioiden on kahden vuoden kuluessa 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että kaikki pakkausten käyttäjät ja erityisesti kuluttajat saavat tarvittavat tiedot seuraavista seikoista:- heidän käytettävissään olevat palautus-, keruu- ja hyödyntämisjärjestelmät,- heidän osuutensa pakkausten ja pakkausjätteiden uudelleenkäytössä, hyödyntämisessä ja kierrätyksessä,- myytävissä pakkauksissa olevien merkintöjen merkitys,- asianmukaiset tiedot 14 artiklassa tarkoitetuista pakkauksia ja pakkausjätteitä koskevista jätehuoltosuunnitelmista.14 artikla Jätehuoltosuunnitelmat Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä tarkoitettujen tavoitteiden ja toimenpiteiden mukaisesti sisällytettävä direktiivin 75/442/ETY 7 artiklan mukaisesti laatimiinsa jätehuoltosuunnitelmiin erityinen luku pakkauksista ja pakkausjätteistä huolehtimisesta, mukaan lukien 4 ja 5 artiklan mukaisesti toteutettavat toimenpiteet.15 artikla Taloudelliset ohjauskeinot Neuvosto päättää tässä direktiivissä määriteltyjen tavoitteiden saavuttamisen edistämiseen käytettävistä taloudellisista ohjauskeinoista asiaa koskevien perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. Jos tällaisia toimenpiteitä ei toteuteta, jäsenvaltiot voivat yhteisön ympäristöpolitiikan periaatteiden, kuten "saastuttaja maksaa" -periaatteen, mukaisesti ja perustamissopimuksesta johtuvia velvoitteita noudattaen toteuttaa toimenpiteitä kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi.16 artikla Ilmoittaminen 1 Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi luonnokset tämän direktiivin nojalla toteutettaviksi suunnittelemistaan toimista ennen niiden toteuttamista, lukuun ottamatta verotustoimia, mutta mukaan lukien sellaisiin veroihin liittyvät tekniset vaatimukset, joiden avulla edistetään kyseisten teknisten vaatimusten noudattamista, jotta komissio voisi tarkastella niitä olemassa olevien säännösten perusteella soveltaen kussakin tapauksessa mainitussa direktiivissä säädettyä menettelyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 83/189/ETY soveltamista.2 Jos suunniteltu toimenpide koskee myös jotakin direktiivissä 83/189/ETY tarkoitettua teknisluonteista kysymystä, asianomainen jäsenvaltio voi täsmentää, että tämän direktiivin mukaisesti suoritettu ilmoitus pätee myös direktiivin 83/189/ETY osalta.17 artikla Kertomuksen antamisen velvoite Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle kertomus tämän direktiivin täytäntöönpanosta direktiivin 91/692/ETY(10) 5 artiklan mukaisesti. Ensimmäinen kertomus kattaa vuosien 1995 1997 välisen jakson.18 artikla Markkinoille saattamisen vapaus Jäsenvaltiot eivät saa estää tämän direktiivin mukaisten pakkausten markkinoille saattamista alueellaan.19 artikla Mukauttaminen tieteen ja tekniikan kehitykseen Tarvittavista muutoksista 8 artiklan 2 kohdassa, liitteessä I ja 10 artiklan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitetun tunnistusjärjestelmän sekä 12 artiklan 3 kohdassa ja liitteessä III tarkoitettujen tietokantojen järjestelmään liittyvien taulukoiden rakenteen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen päätetään 21 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.20 artikla Erityistoimenpiteet 1 Komissio vahvistaa 21 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tarvittavat tekniset toimenpiteet tämän direktiivin soveltamisessa esiin tulevien vaikeuksien ratkaisemiseksi erityisesti lääketieteellisten laitteiden ja lääkeaineiden primaaripakkausten, pienikokoisten pakkausten ja ylellisyyspakkausten osalta.2 Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle myös kaikista muista toteutettavista toimenpiteistä kertomuksen, johon voi tarvittaessa liittyä ehdotus.21 artikla Komiteamenettely 1 Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.2 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3 a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa määräajassa, joka ei missään tapauksessa saa olla pidempi kuin kolme kuukautta siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.22 artikla Siirtäminen kansalliseen lainsäädäntöön 1 Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen 30 päivää kesäkuuta 1996. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2 Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3 Lisäksi jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kaikista voimassa olevista laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyksistä, jotka on annettu tämän direktiivin soveltamisalalla.4 Pakkausten valmistusta koskevia vaatimuksia ei missään tapauksessa sovelleta pakkauksiin, jotka on käytetty tietyn tuotteen pakkaamiseen ennen tämän direktiivin voimaantulopäivää.5 Jäsenvaltioiden on enintään viiden vuoden ajan tämän direktiivin voimaantulopäivästä lukien sallittava sellaisten pakkausten markkinoille saattaminen, jotka on valmistettu ennen kyseistä päivää ja jotka ovat niiden voimassa olevan kansallisen lainsäädännön mukaisia.23 artikla Kumotaan direktiivi 85/339/ETY 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä alkaen.24 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.25 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 1994.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesK. HÄNSCHNeuvoston puolestaPuheenjohtajaK. KINKEL(1) EYVL N:o C 263, 12.10.1992, s. 1 ja EYVL N:o C 285, 21.10.1993, s. 1(2) EYVL N:o C 129, 10.5.1993, s. 18(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 23 päivänä kesäkuuta 1993 (EYVL N:o C 194, 19.7.1993, s. 177), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 4 päivänä maaliskuuta 1994 (EYVL N:o C 137, 19.5.1994, s. 65) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 4 päivänä toukokuuta 1994 (EYVL N:o C 205, 25.7.1994, s. 163). Vahvistettu 2 päivänä joulukuuta 1993 (EYVL N:o C 342, 20.12.1993, s. 15). Sovittelukomitean yhteinen ehdotus, tehty 8 päivänä marraskuuta 1994(4) EYVL N:o L 176, 6.7.1985, s. 18. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 91/692/ETY (EYVL N:o L 377, 31.12.1991, s. 48)(5) EYVL N:o C 122, 18.5.1990, s. 2(6) EYVL N:o L 194, 25.7.1975, s. 39. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 91/156/ETY (EYVL N:o L 78, 26.3.1991, s. 32)(7) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/400/ETY (EYVL N:o L 221, 6. 8.1992, s. 55)(8) EYVL N:o L 377, 31.12.1991, s. 20(9) EYVL N:o L 326, 29.12.1969, s. 36(10) EYVL N:o L 377, 31.12.1991, s. 48LIITE I TUNNISTUSJÄRJESTELMÄ Käytettävä numerointi on seuraava: 1 19 muoville, 20 39 paperille ja kartongille, 40 49 metallille, 50 59 puulle, 60 69 tekstiileille ja 70 79 lasille.Tunnistamisessa voidaan käyttää myös käytetyn materiaalin tai materiaalien lyhenteitä (esimerkiksi: HDPE = high density polyethylene). Materiaalit voidaan tunnistaa numeroinnin ja/tai lyhenteiden avulla. Näiden tunnistusmerkintöjen on sijaittava pakkauksen uudelleenkäytettävyyden tai hyödynnettävyyden ilmaisevan graafisen merkin keskellä tai alapuolella.LIITE II PAKKAUSTEN KOOSTUMUSTA SEKÄ UUDELLEENKÄYTETTÄVYYTTÄ JA HYÖDYNNETTÄVYYTTÄ (MUKAAN LUKIEN KIERRÄTETTÄVYYTTÄ) KOSKEVAT PERUSVAATIMUKSET 1. Pakkauksen valmistusta ja koostumusta koskevat vaatimukset- Pakkaus on valmistettava siten, että sen koko ja paino rajoitetaan mahdollisimman pieniksi, kuitenkin niin, että varmistetaan vaadittava turvallisuuden, hygienian ja hyväksyttävyyden taso sekä pakatun tuotteen että kuluttajan kannalta.- Pakkaus on suunniteltava, valmistettava ja pidettävä kaupan siten, että sen uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys, on mahdollista, ja että sen vaikutukset ympäristöön pakkausjätteiden ja pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvistä toimista syntyvien jäännösten hävittämisen yhteydessä ovat mahdollisimman vähäiset.- Pakkausta valmistettaessa on huolehdittava siitä, että haitallisten aineiden ja ainesten sekä muiden vaarallisten aineiden pitoisuudet pakkausmateriaalissa ja sen osissa ovat mahdollisimman vähäiset, mitä tulee niiden esiintymiseen pakkausten polttamisesta tai kaatopaikalle viemisestä syntyvissä päästöissä, tuhkassa tai suotovedessä taikka pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvistä toimista syntyvissä jäännöksissä.2. Pakkauksen uudelleenkäytettävyyttä koskevat vaatimuksetPakkauksen on täytettävä samanaikaisesti seuraavat vaatimukset:- pakkauksen fyysisten ominaisuuksien on oltava sellaiset, että se kestää useita kuljetus- tai käyttökertoja tavanomaisissa käyttöolosuhteissa,- käytettyä pakkausta on mahdollista käsitellä työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevien vaatimusten mukaisesti,- kun pakkausta ei enää käytetä uudelleen ja siitä tulee jäte, noudatetaan pakkauksen hyödynnettävyyttä koskevia vaatimuksia.3. Pakkauksen hyödynnettävyyttä koskevat vaatimukseta) Materiaaleja kierrättämällä hyödynnettävä pakkausPakkaus on valmistettava siten, että tietty prosenttiosuus siinä käytettyjen materiaalien painosta voidaan kierrättää kaupan pidettävien hyödykkeiden tuotannossa yhteisössä voimassa olevien standardien mukaisesti. Tämä prosenttiosuus voi vaihdella sen materiaalityypin mukaan, josta pakkaus on valmistettu.b) Energiantuotannossa hyödynnettävä pakkausEnergiantuotantoa varten käsiteltävillä pakkausjätteillä on oltava vähimmäislämpöarvo, jotta energian talteenotto voidaan optimoida.c) Kompostoimalla hyödynnettävä pakkausKompostointia varten käsiteltävien pakkausjätteiden on oltava riittävän helposti biologisesti hajoavia, jotta ne eivät haittaa erillistä keräämistä, kompostointiprosessia tai toimintaa, johon ne käytetään.d) Biologisesti hajoava pakkausBiologisesti hajoavien pakkausjätteiden on hajottava fyysisesti, kemiallisesti, termisesti tai biologisesti siten, että suurin osa syntyneestä kompostista hajoaa lopulta hiilidioksidiksi, biomassaksi ja vedeksi.LIITE III TIEDOT, JOTKA JÄSENVALTIOIDEN ON SISÄLLYTETTÄVÄ PAKKAUKSIA JA PAKKAUSJÄTTEITÄ KOSKEVIIN TIETOKANTOIHINSA (JÄLJEMPÄNÄ OLEVIEN TAULUKOIDEN 1 4 MUKAISESTI) 1 Primaari-, sekundaari- ja tertiääripakkausten osalta:a) kansallisella alueella kulutettujen pakkausten määrät materiaalien pääluokkien mukaan (tuotanto + tuonti - vienti) (taulukko 1),b) uudelleenkäytetyt määrät (taulukko 2).2 Sekä kotitalouksissa että muualla tuotettujen pakkausjätteiden osalta:a) kansallisella alueella hyödynnetyt ja käytöstä poistetut määrät materiaalien pääluokkien mukaan (tuotanto + tuonti - vienti) (taulukko 3),b) kierrätetyt ja hyödynnetyt määrät materiaalien pääluokkien mukaan (taulukko 4).TAULUKKO 1 >KAAVION ALKU>Kansallisella alueella kulutettujen pakkausten (primaari, sekundaari ja tertiääri) määrätTuotettu tonnimäärä - Vietytonnimäärä + Tuotutonnimäärä =YhteensäLasiMuoviPaperi/kartonki(mukaan lukienyhdistelmä-materiaalit)MetallitPuuMuutYhteensä >KAAVION LOOPU>TAULUKKO 2 >KAAVION ALKU>Kansallisella alueella uudelleen käytettyjen pakkausten (primaari, sekundaarija tertiääri) määrätKulutettujenpakkaustentonnimäärä Uudelleenkäytetyt pakkauksetTonnimäärä ProsenttiosuusLasiMuoviPaperi/kartonki(mukaan lukienyhdistelmä-materiaalit)MetallitPuuMuutYhteensä >KAAVION LOOPU>TAULUKKO 3 >KAAVION ALKU>Kansallisella alueella hyödynnettyjen ja käytöstä poistettujen pakkausjätteiden määrätTuotettujenjätteidentonnimäärä - Maasta vietyjenjätteidentonnimäärä + Maahan tuotujenjätteidentonnimäärä = YhteensäKotitalousjätteetLasipakkauksetMuovipakkauksetPaperi- ja kartonki-pakkauksetKartonkiyhdistelmä-pakkauksetMetallipakkauksetPuupakkauksetKotitalouksienpakkausjätteetyhteensäMuut kuinkotitalousjätteetLasipakkauksetMuovipakkauksetPaperi- ja kartonki-pakkauksetKartonkiyhdistelmä-pakkauksetMetallipakkauksetPuupakkauksetMuiden kuinkotitalouksienpakkausjätteetyhteensä >KAAVION LOOPU>TAULUKKO 4 >KAAVION ALKU>Kansallisella alueella kierrätettyjen tai hyödynnettyjen pakkausjätteiden määrätHyödynnetyt jakäytöstä poistetuttonnimäärät yhteensä Kierrätetytmäärät Hyödynnetyt määrätTonnimäärä Prosent-tiosuus Tonnimäärä Prosent-tiosuusKotitalousjätteetLasipakkauksetMuovipakkauksetPaperi- ja kartonki-pakkauksetKartonkiyhdistelmä-pakkauksetMetallipakkauksetPuupakkauksetKotitalouksienpakkausjätteetyhteensäMuut kuinkotitalousjätteetLasipakkauksetMuovipakkauksetPaperi- ja kartonki-pakkauksetKartonkiyhdistelmä-pakkauksetrMetallipakkauksetPuupakkauksetMuiden kuinkotitalouksienpakkausjätteetyhteensä >KAAVION LOOPU>