Avis juridique important

|

31995L0041

Komission direktiivi 95/41/EY, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1995, kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja yhteisössä leviämisen estämiseen liittyvistä toimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 182 , 02/08/1995 s. 0017 - 0019

KOMISSION DIREKTIIVI 95/41/EY,annettu 19 päivänä heinäkuuta 1995,kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja yhteisössä leviämisen estämiseen liittyvistä toimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY tiettyjen liitteiden muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja yhteisössä leviämisen estämiseen liittyvistä toimenpiteistä 21 päivänä joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 95/4/EY (2), ja erityisesti 13 artiklan toisen kohdan kolmannen luetelmakohdan,sekä katsoo, ettätietyt säännökset suojatoimenpiteistä Ranskassa organismien Cephalcia lariciphila (Klug.), Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et. al. ja Gilpinia hercyniae (Hartig) osalta, Italiassa organismien Anthonomus grandis (Boh.) ja Glomerella gossypii Edgerton osalta, Portugalissa organismin Bemisia tabaci Genn. (eurooppalaiset populaatiot) osalta, ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa organismien Cephalcia lariciphila (Klug.), Gilpinia hercyniae (Hartig), Gremminella abietina (Lag.) Morelet ja Hypoxylon mammatum (Wahl.) J. Miller osalta olisi muutettava, sillä ei ole enää aiheellista pitää voimassa mainitun direktiivin nykyisiä säännöksiä,samoin tietyt säännökset tiettyjä kaarnakuoriaisia koskevista suojatoimenpiteistä Portugalissa kaarnakuoriaisten Dendroctonus micans Kugelan, Ips amitinus Eichhof, Ips cembrae Heer, Ips dublicatus Sahlberg ja Ips typhographus Heer osalta, Kreikassa kaarnakuoriaisen Ips sexdentatus Boerner osalta ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaarnakuoriaisten Dendroctonus micans Kugelan ja Pissodes spp. (eurooppalainen) osalta olisi muutettava, sillä ei ole enää aiheellista pitää voimassa mainitun direktiivin nykyisiä säännöksiä,tietyt säännökset suojatoimenpiteistä Ruotsissa organismin Leptinotarsa decemlineata Say osalta olisi muutettava, sillä on todettu, että edellä mainittu organismi ei esiinny laajemmalla alueella kuin alun perin arvioitiin; lisäksi tietyt säännökset suojatoimenpiteistä joissain osissa Suomea organismin Leptinotarsa decemlineata Say osalta olisi parannettava,nämä muutokset ovat asianomaisten jäsenvaltioiden pyyntöjen mukaiset,tämän vuoksi kyseisen direktiivin 77/93/ETY liitteet olisi vastaavasti muutettava, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiivi 77/93/ETY tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivästä heinäkuuta 1995. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten nämä viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on välittömästi toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle. Komission on ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille.3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 19 päivänä heinäkuuta 1995.Komission puolestaFranz FISCHLERKomission jäsen(1) EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 20(2) EYVL N:o L 44, 28.2.1995, s. 56LIITE 1. Muutetaan liitteessä I olevan B osan a kohdan 1 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"DK, IRL, P (Entre Douro e Minho, Trás-os-Montes, Beira Litoral, Beira Interior, Ribatejo e Oeste, Alentejo, Madeira ja Azorit), UK, S, FI."2. Muutetaan liitteessä I olevan B osan a kohdan 2 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"E (Menorca ja Ibiza), IRL, P (Azorit ja Madeira), UK, S (Malmöhus, Kristianstads, Blekinge, Kalmar, Gotlands Län, Halland), FI (Ahvenanmaan maakunta, Turku, Uusimaa, Kymi, Häme, Pirkanmaa, Satakunta)."3. Muutetaan liitteessä II olevan B osan a kohdan 1 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, E".4. Muutetaan liitteessä II olevan B osan a kohdan 2 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL, Mansaari ja Jersey)".5. Muutetaan liitteessä II olevan B osan a kohdan 3 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, E, IRL, UK (*)", ja lisätään "Jersey" kohdassa (*) tarkoitettuun suojeltuun alueeseen.6. Muutetaan liitteessä II olevan B osan a kohdan 4 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, IRL, UK (N-IRL, Mansaari ja Jersey)".7. Muutetaan liitteessä II olevan B osan a kohdan 6 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:6 (a), "EL, E, F (Korsika), IRL, UK",6 (b), "EL, E, IRL, UK (N-IRL, Mansaari)",6 (c), "EL, E, IRL, UK",6 (d), "IRL, UK (N-IRL, Mansaari)",6 (e), "EL, E, IRL, UK".8. Muutetaan liitteessä II olevan B osan a kohdan 8 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL, Mansaari ja Jersey)".9. Muutetaan liitteessä II olevan B osan b kohdan 2 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"E, F (Champagne-Ardennes, Alsace (lukuun ottamatta Bas-Rhinin departementtia) Lorraine, Franche-Comté, Rhône-Alpes (lukuun ottamatta Rhônen departementtia) Bourgogne, Auvergne (lukuun ottamatta Puy de Domen departementtia), Provence-Alpes-Côte d'Azur, Korsika, Languedoc-Roussillon), IRL, I, P, UK (N-IRL, Mansaari ja Englannin kanaalin saaret), A, FI".10. Muutetaan liitteessä II olevan B osan c kohdan 1 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL".11. Muutetaan liitteessä II olevan B osan c kohdan 2 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL)".12. Muutetaan liitteessä II olevan B osan c kohdan 3 alakohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL)".13. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 1, 7 ja 14.1 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, E, IRL, UK (*)" ja lisätään "Jersey" kohdassa (*) tarkoitettuun suojeltuun alueeseen.14. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 2, 8, ja 14.4 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, E, IRL, UK".15. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 3, 9 ja 14.6 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, E, IRL, UK".16. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 4, 10 ja 14.2 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, E, F (Korsika), IRL, UK".17. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 5, 11 ja 14.3 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, E, IRL, UK, (N-IRL, Mansaari)".18. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 6, 12 ja 14.5 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL, Mansaari)".19. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 6.1, 13 ja 14.8 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL, Mansaari ja Jersey)".20. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 15 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL, Mansaari ja Jersey)".21. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 16 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"IRL, UK (N-IRL)".22. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 18 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL, IRL, UK (N-IRL, Mansaari ja Jersey)".23. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 21 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"E, F (Champagne-Ardennes, Alsace (lukuun ottamatta Bas-Rhinin departementtia) Lorraine, Franche-Comté, Rhône-Alpes (lukuun ottamatta Rhônen departementtia) Bourgogne, Auvergne (lukuun ottamatta Puy de Domen departementtia), Provence-Alpes-Côte d'Azur, Korsika, Languedoc-Roussillon), IRL, I, P, UK (N-IRL, Mansaari ja Englannin kanaalin saaret), A, FI".24. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 24 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"DK, IRL, P (Entre Douro e Minho, Trás-os-Montes, Beira Litoral, Beira Interior, Ribatejo e Oeste, Alentejo, Madeira ja Azorit), UK, S, FI."25. Muutetaan liitteessä IV olevan B osan 28 kohdan oikeanpuoleinen sarake seuraavasti:"EL".


title: Neuvoston direktiivi 2010/18/EU, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2010 , BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               18.3.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 68/13

         NEUVOSTON DIREKTIIVI 2010/18/EU,
   annettu 8 päivänä maaliskuuta 2010,
   BUSINESSEUROPEN, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 155 artiklan 2 kohdan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 153 artiklassa annetaan unionille mahdollisuus tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa muun muassa miesten ja naisten tasa-arvon alalla asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla sekä heidän kohteluaan työssä.

               (2)

               Unionin tasolla käytävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu voi SEUT-sopimuksen 155 artiklan 1 kohdan mukaan johtaa työnantajien ja työntekijöiden, jäljempänä ’työmarkkinaosapuolet’, niin halutessa sopimussuhteisiin, mukaan lukien sopimusten tekeminen. Työmarkkinaosapuolet voivat SEUT-sopimuksen 155 artiklan 2 kohdan mukaan pyytää yhteisesti, että niiden unionin tasolla SEUT-sopimuksen 153 artiklassa tarkoitettujen kysymysten osalta tekemät sopimukset pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä.

               (3)

               Alojenväliset Euroopan tason työmarkkinajärjestöt (EAY, UNICE ja CEEP) tekivät 14 päivänä joulukuuta 1995 vanhempainlomaa koskevan puitesopimuksen, joka pantiin täytäntöön UNICE:n, CEEP:n ja EAY:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston direktiivillä 96/34/EY (1). Tätä direktiiviä muutettiin ja se laajennettiin koskemaan Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa neuvoston direktiivillä 97/75/EY (2). Direktiivillä 96/34/EY edistettiin suuresti jäsenvaltioissa työssäkäyvien vanhempien mahdollisuuksia sovittaa paremmin yhteen työhön ja perheeseen liittyvät velvollisuutensa vapaajärjestelyin.

               (4)

               Komissio kuuli Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä ’EY:n perustamissopimus’, 138 artiklan 2 ja 3 kohdan (3) mukaisesti Euroopan tason työmarkkinaosapuolia vuosina 2006 ja 2007 tavoista, joilla voitaisiin edelleen parantaa työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamista ja erityisesti yhteisön voimassa olevaa äitiyssuojaa ja vanhempainvapaata koskevaa lainsäädäntöä, sekä mahdollisuudesta ottaa käyttöön uudenlaisia perhevapaita, kuten isyysvapaa, adoptiovapaa ja perheenjäsenten hoitamiseen tarkoitettu vapaa.

               (5)

               Kolme Euroopan tason alojenvälistä yleistä työmarkkinajärjestöä (EAY, CEEP ja BUSINESSEUROPE, aiemmin UNICE) sekä tietyntyyppisiä yrityksiä edustava Euroopan tason alojenvälinen työmarkkinajärjestö (UEAPME) ilmoittivat komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2008, että ne haluavat käynnistää EY:n perustamissopimuksen 138 artiklan 4 kohdan ja 139 artiklan (4) mukaisesti neuvottelut tarkistaakseen vanhempainvapaasta vuonna 1995 tehtyä puitesopimusta.

               (6)

               Järjestöt allekirjoittivat 18 päivänä kesäkuuta 2009 vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen, jäljempänä ’tarkistettu puitesopimus’, ja esittivät komissiolle yhteisen pyynnön, jotta se esittäisi ehdotuksen neuvoston päätökseksi tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta.

               (7)

               Neuvottelujen aikana Euroopan tason työmarkkinaosapuolet tarkistivat perusteellisesti vanhempainvapaasta vuonna 1995 tehdyn puitesopimuksen. Sen vuoksi direktiivi 96/34/EY olisi kumottava ja korvattava uudella direktiivillä sen sijaan, että sitä vain muutettaisiin.

               (8)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa direktiivin tavoitteita, joita ovat työssäkäyvien vanhempien työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamisen parantaminen sekä naisten ja miesten tasa-arvo asioissa, jotka koskevat heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla sekä heidän kohteluaan työssä koko unionissa, vaan ne voidaan paremmin saavuttaa unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

               (9)

               Laatiessaan tätä ehdotusta direktiiviksi komissio on ottanut huomioon tarkistetun puitesopimuksen allekirjoittajaosapuolten edustavuuden, niiden valtuudet, kyseisen tarkistetun puitesopimuksen lausekkeiden lainmukaisuuden sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien aiheellisten määräysten noudattamisen.

               (10)

               Komissio on ilmoittanut Euroopan parlamentille sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ehdotuksestaan.

               (11)

               Tarkistetun puitesopimuksen 1 lausekkeen 1 kohdassa todetaan sosiaalipolitiikan alalla annetun unionin lainsäädännön yleisten periaatteiden mukaisesti, että sopimuksessa määrätään vähimmäisvaatimuksista.

               (12)

               Tarkistetun puitesopimuksen 8 lausekkeen 1 kohdassa todetaan, että jäsenvaltiot voivat soveltaa tai ottaa käyttöön suotuisampia määräyksiä kuin sopimuksen määräykset.

               (13)

               Tarkistetun puitesopimuksen 8 lausekkeen 2 kohdan mukaan sopimuksen määräysten täytäntöönpano ei ole pätevä peruste heikentää työntekijöiden suojan yleistä tasoa sopimuksen piiriin kuuluvalla alalla.

               (14)

               Jäsenvaltioiden olisi säädettävä tehokkaista, oikeasuhteisista ja varoittavista seuraamuksista, joita sovelletaan, jos tämän direktiivin mukaisia velvoitteita ei noudateta.

               (15)

               Jäsenvaltiot voivat antaa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolten tehtäväksi niiden yhteisestä pyynnöstä edellyttäen, että kyseiset jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet voidakseen jatkuvasti taata tässä direktiivissä säädettyjen tulosten saavuttamisen.

               (16)

               Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (5) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja unionin edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Tällä direktiivillä pannaan täytäntöön Euroopan tason alojenvälisten työmarkkinajärjestöjen (BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ja EAY) vanhempainvapaasta 18 päivänä kesäkuuta 2009 tekemä tarkistettu puitesopimus, sellaisena kuin se esitetään liitteessä.
   2 artikla
   Jäsenvaltioiden on määritettävä, mitä seuraamuksia sovelletaan, jos tähän direktiiviin perustuvia kansallisia säännöksiä rikotaan. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.
   3 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 8 päivänä maaliskuuta 2012 tai varmistettava, että työmarkkinaosapuolet ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet sopimusteitse viimeistään kyseisenä päivänä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioille sallitaan enintään vuoden lisäaika direktiivin noudattamiseksi, jos se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon huomioon ottamiseksi. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viimeistään 8 päivänä maaliskuuta 2012 ja esitettävä syyt lisäajan pyytämiselle.
   3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   4 artikla
   Kumotaan direktiivi 96/34/EY 8 päivästä maaliskuuta 2012 alkaen. Viittauksia direktiiviin 96/34/EY pidetään viittauksina tähän direktiiviin.
   5 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   6 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2010.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. CORBACHO

      (1)  EYVL L 145, 19.6.1996, s. 4.

      (2)  EYVL L 10, 16.1.1998, s. 24.

      (3)  Uudelleen numeroituina SEUT-sopimuksen 154 artiklan 2 ja 3 kohta.

      (4)  Uudelleen numeroituina SEUT-sopimuksen 154 artiklan 4 kohta ja 155 artikla.

      (5)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

      LIITE

         PUITESOPIMUS VANHEMPAINVAPAASTA (TARKISTETTU)

         18. kesäkuuta 2009

      Tällä Euroopan tason työmarkkinaosapuolten BusinessEuropen, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n (sekä Eurocadres/CEC-yhdyskomitean) tekemällä puitesopimuksella tarkistetaan 14 päivänä joulukuuta 1995 tehtyä vanhempainlomaa koskevaa puitesopimusta, jossa asetetaan vanhempainvapaata koskevat vähimmäisvaatimukset ja joka toimii tärkeänä keinona sovittaa yhteen työhön ja perheeseen liittyvät velvollisuudet ja edistää naisten ja miesten tasa-arvoa ja yhdenvertaista kohtelua.
      Euroopan tason työmarkkinaosapuolet pyytävät komissiota toimittamaan tämän puitesopimuksen neuvoston käsiteltäväksi, jotta se vahvistaisi päätöksellä näiden vähimmäisvaatimusten sitovuuden Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
      I   Yleisiä näkökohtia

                  1.

                  Ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 138 ja 139 artiklan (1),

                  2.

                  ottaen huomioon EY:n perustamissopimuksen 137 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 141 artiklan (2) ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen (EY:n perustamissopimuksen 2, 3 ja 13 artikla (3)) sekä tähän perustuvan johdetun oikeuden, erityisesti miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/117/ETY (4); toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY (5); miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttamisesta ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä annetun direktiivin 86/378/ETY muuttamisesta annetun neuvoston direktiivin 96/97/EY (6); sekä miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY (uudelleenlaadittu toisinto) (7),

                  3.

                  ottaen huomioon 7 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja sen naisten ja miesten tasa-arvoon sekä työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen liittyvän 23 ja 33 artiklan,

                  4.

                  ottaen huomioon vuonna 2003 annetun komission kertomuksen UNICEn, CEEP:n ja EAY:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta 3 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/34/EY täytäntöönpanosta,

                  5.

                  ottaen huomioon kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian tavoitteen nostaa kokonaistyöllisyysaste 70 prosenttiin, naisten työllisyysaste 60 prosenttiin ja ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysaste 50 prosenttiin, Barcelonan tavoitteet lastenhoitopalvelujen tarjonnasta sekä työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen tähtäävän politiikan edistämisen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

                  6.

                  ottaen huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten 22 päivänä maaliskuuta 2005 laatiman Tasa-arvon puiteohjelman, jossa työ- ja yksityiselämän tasapainon tukemista käsitellään yhtenä painopistealueena, tunnustaen kuitenkin, että jotta yhteensovittamisen alalla edistyttäisiin jatkossakin, on otettava käyttöön tasapuolinen, yhtenäinen ja johdonmukainen toimintalinjojen yhdistelmä, johon sisältyvät vapaajärjestelyt, työjärjestelyt ja hoitoinfrastruktuurit,

                  7.

                  ottaen huomioon sen, että yhteensovittamisen parantamiseksi tarkoitetut toimenpiteet ovat osa laajempaa poliittista ohjelmaa työnantajien ja työntekijöiden tarpeiden käsittelemiseksi sekä sopeutumiskyvyn ja työllistettävyyden parantamiseksi osana joustoturvaa,

                  8.

                  ottaen huomioon sen, että perhepolitiikalla olisi edistettävä sukupuolten tasa-arvon saavuttamista ja että sitä olisi tarkasteltava ottaen huomioon väestörakenteen muutokset, ikääntyvän väestön vaikutukset, sukupolvien välisen kuilun kaventaminen, naisten työvoimaosuuden lisääminen sekä hoitovelvollisuuksien jakaminen naisten ja miesten kesken,

                  9.

                  ottaen huomioon sen, että komissio on kuullut Euroopan tason työmarkkinaosapuolia vuosina 2006 ja 2007 ensimmäisen ja toisen vaiheen kuulemisessa työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta ja muun muassa käsitellyt sääntelypuitteiden päivittämistä yhteisön tasolla sekä kannustanut Euroopan tason työmarkkinaosapuolia tarkastelemaan vanhempainvapaata koskevan puitesopimuksen määräyksiä niiden tarkistamiseksi,

                  10.

                  ottaen huomioon sen, että Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vanhempainvapaasta vuonna 1995 tekemä puitesopimus on antanut pontta myönteisille muutoksille, taannut yhteisen perustan työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskeville toimille jäsenvaltioissa sekä auttanut merkittävällä tavalla parantamaan eurooppalaisten työssäkäyvien vanhempien työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista; yhteisen arvioinnin perusteella Euroopan tason työmarkkinaosapuolet kuitenkin katsovat, että sopimuksen tiettyjä osia on mukautettava tai tarkistettava, jotta sen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin,

                  11.

                  ottaen huomioon sen, että tiettyjä näkökohtia on mukautettava ottaen huomioon työvoiman kasvava monimuotoisuus ja yhteiskunnallinen kehitys, mukaan luettuna perherakenteiden kasvava monimuotoisuus; samalla on kuitenkin noudatettava kansallisia säädöksiä, työehtosopimuksia ja/tai käytäntöjä,

                  12.

                  ottaen huomioon sen, että monissa jäsenvaltioissa kannustetaan miehiä hoitamaan yhtäläinen osuus perhevelvollisuuksista, mutta tämä ei ole johtanut riittäviin tuloksiin; sen vuoksi olisi toteutettava tehokkaampia toimenpiteitä, jotta perhevelvollisuudet jakautuisivat tasaisemmin naisten ja miesten kesken,

                  13.

                  ottaen huomioon sen, että monissa jäsenvaltioissa on jo monenlaisia toimintatapoja ja käytäntöjä, jotka liittyvät vapaata, lastenhoitoa ja joustavaa työskentelyä koskeviin työntekijöiden ja työnantajien tarpeiden mukaan räätälöityihin järjestelyihin ja joilla pyritään tukemaan vanhempia työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamisessa; nämä olisi otettava huomioon tämän sopimuksen täytäntöönpanossa,

                  14.

                  ottaen huomioon sen, että tämä sopimus on yksi osa Euroopan tason työmarkkinaosapuolten toimia yhteensovittamisen alalla,

                  15.

                  ottaen huomioon sen, että tämä sopimus on puitesopimus, jossa esitetään äitiysvapaasta erillistä vanhempainvapaata ja pakottavista syistä töistä poissaoloa koskevat vähimmäisvaatimukset ja jolla siirretään vapaan myöntämisperusteiden ja soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistaminen jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tehtäväksi, jotta kunkin jäsenvaltion tilanne voidaan ottaa huomioon,

                  16.

                  ottaen huomioon sen, että oikeus tämän sopimuksen mukaiseen vanhempainvapaaseen on yksilöllinen oikeus eikä periaatteessa ole siirrettävissä, mutta jäsenvaltiot voivat tehdä siitä siirrettävän oikeuden; kokemusten mukaan se, että vapaa ei ole siirrettävissä, voi kannustaa isiä pitämään vapaata, minkä vuoksi Euroopan tason työmarkkinaosapuolet sopivat, että osa vapaasta ei ole siirrettävissä,

                  17.

                  ottaen huomioon sen, että on tärkeää ottaa huomioon sellaisten vanhempien erityistarpeet, joiden lapsilla on jokin vamma tai pitkäaikaissairaus,

                  18.

                  ottaen huomioon sen, että jäsenvaltioiden olisi säädettävä tai määrättävä sairausvakuutuksen nojalla maksettavien luontoisetujen säilyttämisestä vanhempainvapaan vähimmäiskeston ajan,

                  19.

                  ottaen huomioon sen, että pannessaan tätä sopimusta täytäntöön jäsenvaltioiden olisi myös harkittava sosiaaliturvaetuuksia koskevien oikeuksien säilyttämistä muuttumattomina vanhempainvapaan vähimmäiskeston ajan, jos se kansalliset olosuhteet ja valtiontalouden tila huomioon ottaen on asianmukaista, sekä tulojen merkitystä niiden muiden tekijöiden joukossa, jotka vaikuttavat vanhempainvapaan pitämiseen,

                  20.

                  ottaen huomioon sen, että jäsenvaltioista saadut kokemukset osoittavat, että tulotaso vanhempainvapaan aikana on yksi tekijä, joka vaikuttaa siihen, pitävätkö vanhemmat, erityisesti isät, vapaata,

                  21.

                  ottaen huomioon sen, että joustavien työjärjestelyjen ansiosta vanhempien on helpompi yhdistää työhön ja vanhemmuuteen liittyvät velvollisuudet ja että ne helpottavat työhönpaluuta, etenkin vanhempainvapaan jälkeen,

                  22.

                  ottaen huomioon sen, että vanhempainvapaajärjestelyjen tarkoituksena on tukea työssäkäyviä vanhempia tiettynä ajanjaksona ja pitää yllä ja edistää heidän jatkuvaa osallistumistaan työmarkkinoille; sen vuoksi olisi kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että työnantajaan pidetään yhteyttä vapaan aikana tai sovitaan työhönpaluujärjestelyistä,

                  23.

                  ottaen huomioon sen, että tässä sopimuksessa otetaan huomioon tarve parantaa sosiaalipolitiikalle asetettavia vaatimuksia, edistää Euroopan unionin talouden kilpailukykyä ja välttää asettamasta sellaisia hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasitteita, jotka vaikeuttaisivat pienten ja keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittämistä,

                  24.

                  ottaen huomioon sen, että työmarkkinaosapuolilla on parhaat edellytykset löytää työnantajien ja työntekijöiden tarpeita vastaavia ratkaisuja, minkä vuoksi niille on annettava erityinen asema tämän sopimuksen täytäntöönpanossa, soveltamisessa, seurannassa ja arvioinnissa niiden muiden toimenpiteiden yhteydessä, joilla pyritään parantamaan työhön ja perheeseen liittyvien velvollisuuksien yhteensovittamista ja edistämään naisten ja miesten yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja yhdenvertaista kohtelua,

            ALLEKIRJOITTAJAOSAPUOLET OVAT SOPINEET SEURAAVAA:
      II   Sisältö

         1 lauseke:   Tarkoitus ja soveltamisala

                  1.

                  Tässä sopimuksessa määrätään vähimmäisvaatimuksista, joilla on tarkoitus helpottaa työssäkäyvien vanhempien vanhemmuuteen ja työhön liittyvien velvollisuuksien yhteensovittamista ottaen huomioon perherakenteiden kasvava monimuotoisuus ja noudattaen samalla kansallisia säädöksiä, työehtosopimuksia ja/tai käytäntöjä.

                  2.

                  Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, sekä miehiin että naisiin, joilla on kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa säädöksissä, työehtosopimuksissa ja/tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde.

                  3.

                  Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet eivät saa jättää tämän sopimuksen soveltamisalan ja soveltamisen ulkopuolelle työntekijöitä, työsopimuksia tai työsuhteita vain sillä perusteella, että kyseessä ovat osa-aikaiset tai määräaikaiset työntekijät taikka henkilöt, joilla on työsopimus tai työsuhde työvoiman vuokrausyrityksen kanssa.

         2 lauseke:   Vanhempainvapaa

                  1.

                  Sekä mies- että naispuolisilla työntekijöillä on tämän sopimuksen nojalla yksilöllinen oikeus vanhempainvapaaseen lapsen syntymän tai adoptoinnin vuoksi, jotta he voivat huolehtia lapsesta tiettyyn ikään asti, joka voi ulottua kahdeksaan vuoteen ja jonka jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet määrittelevät.

                  2.

                  Vapaa myönnetään ainakin neljän kuukauden ajaksi, ja miesten ja naisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien sekä yhdenvertaisen kohtelun edistämiseksi vapaa olisi periaatteessa myönnettävä siten, että se ei ole siirrettävissä. Jotta molemmat vanhemmat pitäisivät tasapuolisemmin vanhempainvapaata, ainakin yksi neljästä vapaakuukaudesta on myönnettävä siten, että se ei ole siirrettävissä. Kauden, joka ei ole siirrettävissä, soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on annettava kansallisen tason lainsäädännössä ja/tai työehtosopimuksissa ottaen huomioon jäsenvaltioissa olemassa olevat vapaajärjestelyt.

         3 lauseke:   Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt

                  1.

                  Vanhempainvapaan myöntämisperusteet ja sen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja/tai työehtosopimuksissa tämän sopimuksen vähimmäisvaatimuksia noudattaen. Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet voivat erityisesti

                              a)

                              päättää, myönnetäänkö vanhempainvapaa kokoaikaisena, osa-aikaisena, jaksoittaisena vai aikahyvityksenä, ottaen huomioon sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeet;

                              b)

                              pitää vanhempainvapaaoikeuden vähimmäisedellytyksenä enintään vuoden työssäoloa ja/tai palvelusaikaa; käyttäessään tätä määräystä jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten on varmistettava, että jos kyseessä ovat peräkkäiset määräaikaiset työsopimukset, sellaisena kuin ne on määritelty määräaikaista työtä koskevassa neuvoston direktiivissä 1999/70/EY, saman työnantajan palveluksessa, oikeuden edellytyksenä olevaa jaksoa laskettaessa on otettava huomioon sopimusten kesto yhteensä;

                              c)

                              määritellä ne tilanteet, joissa työnantaja kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisen kuulemisen jälkeen saa lykätä vanhempainvapaan myöntämistä organisaation toiminnan kannalta perusteltujen syiden vuoksi; kaikki tämän lausekkeen soveltamisesta johtuvat ongelmat on ratkaistava kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisesti;

                              d)

                              sallia c alakohdan lisäksi erityisjärjestelyjä pienten yritysten toiminnallisten ja organisatoristen tarpeiden huomioon ottamiseksi.

                  2.

                  Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet vahvistavat määräajat vanhempainvapaaoikeuttaan käyttävän työntekijän työnantajalle antamalle ilmoitukselle, jonka yhteydessä on ilmoitettava vapaan alkamis- ja päättymisajankohta. Jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten on otettava huomioon työntekijöiden ja työnantajien edut määrittäessään ilmoittamisen määräajat.

                  3.

                  Jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten olisi arvioitava, onko tarpeen mukauttaa vanhempainvapaan myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä niiden vanhempien tarpeisiin, joiden lapsella on jokin vamma tai pitkäaikaissairaus.

         4 lauseke:   Adoptio

                  1.

                  Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet arvioivat, onko tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä adoptiovanhempien erityistarpeiden huomioon ottamiseksi.

         5 lauseke:   Työntekijän oikeudet ja syrjimättömyys

                  1.

                  Vanhempainvapaan päättyessä työntekijällä on oikeus palata samaan työhön tai, jos se ei ole mahdollista, vastaavaan tai samankaltaiseen työhön, joka on hänen työsopimuksensa tai työsuhteensa mukainen.

                  2.

                  Työntekijälle vanhempainvapaan alkuun mennessä kertyneet tai kertymässä olevat edut on säilytettävä sellaisinaan vanhempainvapaan loppuun asti. Vanhempainvapaan päättyessä sovelletaan näitä oikeuksia kansallisista säädöksistä, työehtosopimuksista ja/tai käytännöistä aiheutuvat muutokset mukaan lukien.

                  3.

                  Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet määrittelevät työsopimusta tai työsuhdetta koskevat järjestelyt vanhempainvapaan ajaksi.

                  4.

                  Sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat käyttää oikeuttaan vanhempainvapaaseen, jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisesti työntekijöiden suojelemiseksi epäedullisemmalta kohtelulta tai irtisanomiselta vanhempainvapaan hakemisen tai pitämisen vuoksi.

                  5.

                  Kaikki tähän sopimukseen liittyvät sosiaaliturvaa koskevat kysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten tarkasteltaviksi ja ratkaistaviksi kansallisten säädösten ja/tai työehtosopimusten mukaisesti ottaen huomioon, mikä merkitys sosiaaliturvaoikeuksien jatkuvuudella eri järjestelmissä on, erityisesti terveydenhuollon osalta.
                  Kaikki tähän sopimukseen liittyvät tuloja koskevat kysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten tarkasteltaviksi ja ratkaistaviksi kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisesti ottaen huomioon, mikä merkitys tuloilla – muiden tekijöiden joukossa – on päätettäessä vanhempainvapaan pitämisestä.

         6 lauseke:   Työhönpaluu

                  1.

                  Parantaakseen työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat vanhempainvapaalta palatessaan pyytää muutoksia työaikaansa ja/tai työmuotoonsa tietyksi ajaksi. Työnantajien on harkittava näitä pyyntöjä ja vastattava niihin sekä työnantajan että työntekijän tarpeet huomioon ottaen.
                  Tätä kohtaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisesti.

                  2.

                  Vanhempainvapaan jälkeisen työhönpaluun helpottamiseksi työntekijöitä ja työnantajia kannustetaan pitämään yllä yhteyttä vapaan aikana, ja ne voivat sopia järjestelyistä, jotka koskevat asianmukaisia työhönpaluutoimia, joista päätetään asianomaisten osapuolten kesken ottaen huomioon kansalliset säädökset, työehtosopimukset ja/tai käytännöt.

         7 lauseke:   Poissaolo työstä pakottavan syyn vuoksi

                  1.

                  Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet salliakseen työntekijöiden poissaolot työstä kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisesti kiireellisten perheeseen liittyvien pakottavien syiden vuoksi sellaisen sairauden tai onnettomuuden sattuessa, jonka vuoksi työntekijän välitön läsnäolo on välttämätöntä.

                  2.

                  Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet voivat täsmentää 7 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitettuja myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä rajoittaa tämän oikeuden tietyksi ajaksi vuosittain ja/tai tapauksittain.

         8 lauseke:   Loppumääräykset

                  1.

                  Jäsenvaltiot voivat soveltaa tai ottaa käyttöön määräyksiä, jotka ovat suotuisammat kuin tämän sopimuksen määräykset.

                  2.

                  Tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpano ei ole pätevä peruste työntekijöiden suojan yleisen tason heikentämiseksi sopimuksen soveltamisalalla. Tämä ei vaikuta jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten oikeuteen kehittää muuttuneiden olosuhteiden mukaan (siirrettävyyskiellon käyttöönotto mukaan lukien) lakeihin, asetuksiin tai sopimuksiin perustuvia erilaisia säännöksiä ja määräyksiä edellyttäen, että tässä sopimuksessa määrättyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan.

                  3.

                  Tämä sopimus ei vaikuta työmarkkinaosapuolten oikeuteen tehdä asianmukaisella tasolla, myös Euroopan tasolla, sopimuksia, joilla mukautetaan ja/tai täydennetään tämän sopimuksen määräyksiä erityisolosuhteiden ottamiseksi huomioon.

                  4.

                  Jäsenvaltioiden on saatettava neuvoston päätöksen noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahden vuoden kuluessa päätöksen hyväksymisestä tai varmistettava, että työmarkkinaosapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sopimusteitse tämän määräajan kuluessa. Jäsenvaltioille sallitaan enintään vuoden lisäaika päätöksen noudattamiseksi, jos se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon huomioon ottamiseksi.

                  5.

                  Sopimuksen soveltamisesta johtuvien riitojen ja valitusten ehkäisy ja käsittely tapahtuu kansallisten säädösten, työehtosopimusten ja/tai käytäntöjen mukaisesti.

                  6.

                  Komission olisi osoitettava kaikki tämän sopimuksen tulkintaa Euroopan tasolla koskevat kysymykset ensi sijassa allekirjoittajaosapuolille lausunnon antamista varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission, kansallisten tuomioistuinten ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tehtäviä.

                  7.

                  Allekirjoittajaosapuolet tarkastelevat uudelleen tämän sopimuksen soveltamista viiden vuoden kuluttua neuvoston päätöksestä, jos joku tämän sopimuksen osapuolista sitä pyytää.

         Tehty Brysselissä 18 päivänä kesäkuuta 2009.

            EAY:n puolesta
            John Monks
            Pääsihteeri
            Ammattijärjestövaltuuskunnan puolesta

            BUSINESSEUROPEn puolesta
            Philippe de Buck
            Pääjohtaja

            UEAPME:n puolesta
            Andrea Benassi
            Pääsihteeri

            CEEP:n puolesta
            Ralf Resch
            Pääsihteeri

         (1)  Uudelleen numeroituina SEUT-sopimuksen 154 ja 155 artikla.

         (2)  Uudelleen numeroituina SEUT-sopimuksen 153 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 157 artikla.

         (3)  EY:n perustamissopimuksen 2 artikla on kumottu ja korvattu asiasisällön osalta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklalla. EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohta on kumottu ja korvattu asiasisällön osalta SEUT-sopimuksen 3–6 artiklalla. EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohta on numeroitu uudelleen SEUT-sopimuksen 8 artiklaksi. EY:n perustamissopimuksen 13 artikla on numeroitu uudelleen SEUT-sopimuksen 19 artiklaksi.

         (4)  EYVL L 45, 19.2.1975, s. 19.

         (5)  EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.

         (6)  EYVL L 46, 17.2.1997, s. 20.

         (7)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.


title: Komission direktiivi 2011/28/EU, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2011 , neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta indolyylivoihapon sisällyttämiseksi siihen tehoaineena ja komission päätöksen 2008/941/EY muuttamisesta  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               5.3.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 60/17

         KOMISSION DIREKTIIVI 2011/28/EU,
   annettu 4 päivänä maaliskuuta 2011,
   neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta indolyylivoihapon sisällyttämiseksi siihen tehoaineena ja komission päätöksen 2008/941/EY muuttamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksissa (EY) N:o 1112/2002 (2) ja (EY) N:o 2229/2004 (3) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman neljännen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luettelossa oli mukana indolyylivoihappo.

               (2)

               Ilmoittaja peruutti tekemänsä ilmoituksen tehoaineen lisäämiseksi direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I kahden kuukauden kuluessa arviointikertomusluonnoksen vastaanottamisesta asetuksen (EY) N:o 2229/2004 24 e artiklan mukaisesti. Tämän vuoksi eräiden tehoaineiden sisällyttämättä jättämisestä neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I ja näitä tehoaineita sisältäville kasvinsuojeluaineille annettujen lupien peruuttamisesta 8 päivänä joulukuuta 2008 tehdyssä komission päätöksessä 2008/941/EY (4) säädettiin, ettei indolyylivoihappoa sisällytetä liitteeseen.

               (3)

               Alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ’hakija’, toimitti direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti uuden hakemuksen ja pyysi soveltamaan nopeutettua menettelyä, josta säädetään yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä 17 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (5) 14–19 artiklassa.

               (4)

               Hakemus toimitettiin Ranskalle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 2229/2004. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen määritelmä ja sallitut käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2008/941/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen.

               (5)

               Ranska arvioi hakijan toimittamat lisätiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 26 päivänä tammikuuta 2010. Elintarviketurvallisuusviranomainen toimitti lisäkertomuksen hakijalle ja muille jäsenvaltioille kommentoitavaksi ja saamansa huomautukset edelleen komissiolle. Elintarviketurvallisuusviranomainen esitteli 3 päivänä syyskuuta 2010 asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä indolyylivoihappoa koskevat päätelmänsä komissiolle. (6) Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat arviointikertomusluonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja indolyylivoihappoa koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 28 päivänä tammikuuta 2011.

               (6)

               Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että indolyylivoihappoa sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää indolyylivoihappo liitteeseen I sen varmistamiseksi, että tätä tehoainetta sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevat luvat voidaan myöntää mainitussa direktiivissä säädetyllä tavalla kaikissa jäsenvaltioissa.

               (7)

               Rajoittamatta tämän päätelmän soveltamista on kuitenkin aiheellista hankkia lisätietoja tietyistä seikoista. Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tehoaineen sisällyttämiselle liitteeseen I voidaan asettaa ehtoja. Tämän vuoksi on aiheellista edellyttää, että hakija toimittaa lisätietoja, jotka vahvistavat indolyylivoihapon klastogeenisuuspotentiaalin puuttumisen, indolyylivoihapon höyrynpaineen ja näin ollen hengitysteitse tapahtuvaa altistumista koskevan toksisuustutkimuksen sekä indolyylivoihapon luonnollisen taustapitoisuuden maaperässä.

               (8)

               Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen tehoaineen sisällyttämistä liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua sisällyttämisestä johtuviin uusiin vaatimuksiin.

               (9)

               Ilman että tehoaineen sisällyttämisellä liitteeseen I rajoitettaisiin direktiivin 91/414/ETY velvoitteiden soveltamista, jäsenvaltioilla olisi sisällyttämisen jälkeen oltava kuusi kuukautta aikaa tarkistaa nykyiset indolyylivoihappoa sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat sen varmistamiseksi, että direktiivissä 91/414/ETY ja erityisesti sen 13 artiklassa säädetyt vaatimukset ja liitteessä I vahvistetut ehdot täyttyvät. Jäsenvaltioiden olisi direktiivin 91/414/ETY säännösten mukaisesti tapauksen mukaan muutettava voimassa olevia lupia taikka korvattava tai peruutettava ne. Edellä esitetystä määräajasta poiketen olisi säädettävä pitemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta ja kutakin aiottua käyttötarkoitusta koskevan täydellisen, liitteen III mukaisen asiakirja-aineiston jättämistä ja arviointia varten direktiivissä 91/414/ETY säädettyjen yhtenäisten periaatteiden mukaisesti.

               (10)

               Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3600/92 (7) puitteissa arvioitujen tehoaineiden sisällyttämisestä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I saatu kokemus on osoittanut, että tietojen saantiin liittyviä voimassa olevien lupien haltijoiden velvollisuuksia voi olla vaikea tulkita. Uusien vaikeuksien välttämiseksi näyttääkin olevan tarpeen selkeyttää jäsenvaltioiden velvollisuuksia ja erityisesti velvollisuutta tarkistaa, että luvanhaltija osoittaa, että kyseisen direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto on saatavilla. Tällä selvennyksellä ei kuitenkaan pidä asettaa jäsenvaltioille tai luvanhaltijoille uusia velvoitteita verrattuna direktiiveihin, joita on tähän mennessä annettu liitteen I muuttamiseksi.

               (11)

               Sen vuoksi on aiheellista muuttaa direktiiviä 91/414/ETY.

               (12)

               Päätöksessä 2008/941/EY säädetään, ettei indolyylivoihappoa sisällytetä liitteeseen ja että kyseistä tehoainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden luvat on peruutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2011. On tarpeen poistaa indolyylivoihappoa koskeva rivi kyseisen päätöksen liitteestä.

               (13)

               Sen vuoksi on aiheellista muuttaa päätöstä 2008/941/EY.

               (14)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivin 91/414/ETY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Poistetaan indolyylivoihappoa koskeva rivi päätöksen 2008/941/EY liitteestä.
   3 artikla
   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 30 päivänä marraskuuta 2011. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.
   Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä joulukuuta 2011.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   4 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on direktiivin 91/414/ETY mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava viimeistään 30 päivänä marraskuuta 2011 indolyylivoihappoa tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden voimassa olevat luvat.
   Jäsenvaltioiden on kyseiseen päivämäärään mennessä erityisesti varmistettava, että indolyylivoihappoa koskevat mainitun direktiivin liitteen I edellytykset täyttyvät, kyseistä tehoainetta koskevan tekstin B osassa mainittuja edellytyksiä lukuun ottamatta, ja että luvanhaltijalla tai luvanhaltijan saatavilla on mainitun direktiivin liitteen II vaatimukset täyttävä asiakirja-aineisto mainitun direktiivin 13 artiklan edellytysten mukaisesti.
   2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on arvioitava uudelleen kaikki sellaiset sallitut kasvinsuojeluaineet, jotka sisältävät indolyylivoihappoa joko ainoana tehoaineena tai yhtenä monista tehoaineista, jotka kaikki on viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2011 sisällytetty direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I; arviointi on suoritettava direktiivin 91/414/ETY liitteessä VI säädettyjen yhtenäisten periaatteiden mukaisesti, mainitun direktiivin liitteessä III vahvistetut vaatimukset täyttävän asiakirja-aineiston perusteella ja ottaen huomioon indolyylivoihappoa koskevan, mainitun direktiivin liitteessä I olevan tekstin B osa. Jäsenvaltioiden on kyseisen arvioinnin perusteella määritettävä, täyttääkö kasvinsuojeluaine direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan b, c, d ja e alakohdassa vahvistetut edellytykset.
   Määrittämisen jälkeen jäsenvaltioiden on

               a)

               niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät indolyylivoihappoa ainoana tehoaineena, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2015; tai

               b)

               niiden tuotteiden osalta, jotka sisältävät indolyylivoihappoa yhtenä monista tehoaineista, tarvittaessa muutettava lupaa tai peruutettava se viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2015 taikka siinä direktiivissä tai niissä direktiiveissä, joilla kyseinen aine tai aineet on lisätty direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, tällaista muuttamista tai peruuttamista varten vahvistettuna ajankohtana sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

         5 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2011.
   6 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 2011.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

      (2)  EYVL L 168, 27.6.2002, s. 14.

      (3)  EUVL L 379, 24.12.2004, s. 13.

      (4)  EUVL L 335, 13.12.2008, s. 91.

      (5)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5.

      (6)  European Food Safety Authority; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance indolylbutyric acid. EFSA Journal 2010;8(9):1720. [42 pp.] doi:10.2903/j.efsa.2010.1720. Saatavilla osoitteessa www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10.

      LIITE
      Lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevan taulukon loppuun seuraavat tiedot:

                     Nro

                     Nimi, tunnistenumerot

                     IUPAC-nimi

                     Puhtaus (1)

                     Voimaantulo

                     Sisällyttämisen päättymispäivä

                     Erityissäännökset

                     ”333

                     Indolyylivoihappo
                     CAS-numero: 133-32-4
                     CIPAC-numero: 830

                        4-(1H-indol-3-yyli)voihappo

                     ≥ 994 g/kg

                     1. kesäkuuta 2011

                     31. toukokuuta 2021

                     A   OSA
                     Lupa voidaan myöntää ainoastaan koristekasvien kasvunsäätelyaineena käyttöä varten.
                     B   OSA
                     Liitteessä VI vahvistettujen yhtenäisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 28. tammikuuta 2011 vahvistetun indolyylivoihappoa koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
                     Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota käyttäjien ja työntekijöiden turvallisuuteen. Lupaedellytyksiin on sisällyttävä asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö ja riskinhallintatoimenpiteitä altistumisen vähentämiseksi.
                     Asianomaisten jäsenvaltioiden on edellytettävä lisätietojen toimittamista, jotta voidaan vahvistaa

                                 a)

                                 indolyylivoihapon klastogeenisuuspotentiaalin puuttuminen;

                                 b)

                                 indolyylivoihapon höyrynpaine ja näin ollen hengitysteitse tapahtuvaa altistumista koskeva toksisuustutkimus;

                                 c)

                                 indolyylivoihapon luonnollinen taustapitoisuus maaperässä.

                           Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakija toimittaa nämä vahvistavat tiedot komissiolle viimeistään 31. toukokuuta 2013.”

         (1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja määritelmästä annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.


Avis juridique important

|

32001L0057

Komission direktiivi 2001/57/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 2001, viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY, eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY ja torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 208 , 01/08/2001 s. 0036 - 0043

Komission direktiivi 2001/57/EY,annettu 25 päivänä heinäkuuta 2001,viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY, eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY ja torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY liitteiden muuttamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2001/48/EY(2), ja erityisesti sen 10 artiklan,ottaa huomioon eläinkunnasta peräisin olevissa elintarvikkeissa ja niiden pinnassa olevien torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/363/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2001/39/EY(4), ja erityisesti sen 10 artiklan,ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/48/EY, ja erityisesti sen 7 artiklan,ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2001/49/EY(7), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Tehoaine fluroksipyyri sisällytettiin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I komission direktiivillä 2000/10/EY(8). Komissio ei ole vielä vahvistanut tälle tehoaineelle yhtenäistettyjä jäämien enimmäismääriä. Jäämien enimmäismäärien yhtenäistäminen on suotavaa sekä kansanterveyden että kaupan kannalta.(2) Sen jälkeen kun aine sisällytettiin liitteeseen I, jäsenvaltiot sallivat monien tätä ainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden käytön direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan mukaisesti ja vahvistivat jäämien väliaikaiset enimmäismäärät 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Nämä luvat koskevat käyttöä rikkakasvien torjunta-aineena hedelmätarhoissa tai käyttöä rikkakasvien torjunta-aineena kasvun alkamisen jälkeen omenan-, oliivin-, sipulin- ja viljanviljelyn yhteydessä sekä niityillä ja laitumilla. Kyseiset enimmäismäärät ja niiden perusteet on annettu direktiivin mukaisesti tiedoksi komissiolle. Nämä tiedot ja muista lähteistä saadut tiedot on käyty läpi, ja ne riittävät tiettyjen jäämien enimmäismäärien vahvistamiseen väliaikaisesti.(3) Direktiivin 86/363/ETY 5 artiklassa säädetään, että direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti vahvistetut eläintuotteita koskevat väliaikaiset jäämien enimmäismäärät on esitettävä direktiivin 86/363/ETY liitteessä II.(4) Kun fluroksipyyri sisällytettiin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, sitä koskeva tekninen ja tieteellinen arviointi oli saatettu loppuun fluroksipyyriä koskevana komission tarkastelukertomuksena 30 päivänä marraskuuta 1999. Tässä tarkastelukertomuksessa fluroksipyyrin hyväksyttävä päiväsaanti (ADI-arvo) asetettiin 0,8 milligrammaan kilogrammassa painokiloa kohti päivässä. Fluroksipyyrillä käsiteltyjen elintarvikkeiden kuluttajien elinikäistä altistumista on arvioitu ja mitattu Euroopan yhteisössä käytettävien menettelyiden ja perusteiden mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet(9). Laskelmien mukaan tässä direktiivissä vahvistetut jäämien enimmäismäärät eivät ylitä hyväksyttävää päiväsaantia.(5) Akuutteja myrkytysvaikutuksia, jotka edellyttäisivät akuutin altistumisen viiteannoksen asettamista, ei havaittu fluroksipyyrin sisällyttämistä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I edeltäneen arvioinnin ja käsittelyn yhteydessä.(6) On aiheellista asettaa jäämien enimmäismääräksi analyysiherkkyyden alaraja direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY soveltamisalaan kuuluville tuotteille, joita ei ole sallittu, jotta taattaisiin kuluttajien riittävä suoja kyseisissä tuotteissa tai niiden pinnalla oleville jäämille altistumista vastaan. Tällainen yhteisön tasolla vahvistettava jäämien väliaikainen enimmäismäärä ei estä jäsenvaltioita vahvistamasta fluroksipyyrille väliaikaista jäämien enimmäismäärää direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja sen liitteen VI mukaisesti.(7) Neljää vuotta on pidettävä riittävänä ajanjaksona, jonka kuluessa fluroksipyyrin tulevat käyttötarkoitukset suurimmalta osaltaan vahvistetaan. Tämän ajanjakson jälkeen jäämien väliaikaisten enimmäismäärien pitäisi muuttua lopullisiksi.(8) Yhteisön kauppakumppaneita on kuultu Maailman kauppajärjestön välityksellä tässä direktiivissä asetetuista enimmäismääristä, ja niiden huomautukset on otettu huomioon. Codex Alimentariuksessa ei ole suositettu fluroksipyyrille jäämien enimmäismääriä. Komissio tutkii mahdollisuutta vahvistaa jäämien enimmäismäärät tietyille torjunta-aine/viljelykasvi-yhdistelmille, joita ei ole lueteltu tässä direktiivissä, sille toimitettujen hyväksyttävien tietojen pohjalta.(9) Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunnot ja erityisesti kuluttajien suojelua torjunta-aineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden osalta koskevat neuvot ja suositukset on otettu huomioon.(10) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaLisätään direktiivin 86/362/ETY liitteessä II olevaan A osaan seuraavat rivit: ">TAULUKON PAIKKA>"2 artiklaLisätään direktiivin 86/363/ETY liitteessä II olevaan B osaan seuraava rivi: ">TAULUKON PAIKKA>"3 artiklaLisätään direktiivin 90/642/ETY liitteeseen II tämän direktiivin liitteessä oleva fluroksipyyriä ja sen fluroksipyyrinä ilmoitettuja estereitä koskeva sarake.4 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2002. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä maaliskuuta 2002.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 25 päivänä heinäkuuta 2001.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37.(2) EYVL L 180, 3.7.2001, s. 26.(3) EYVL L 221, 7.8.1986, s. 43.(4) EYVL L 148, 1.6.2001, s. 70.(5) EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71.(6) EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.(7) EYVL L 176, 29.6.2001, s. 61.(8) EYVL L 57, 2.3.2000, s. 28.(9) GEMS / Food Programme -ohjelman yhteistyössä elintarvikkeiden torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa laatimat ohjeet torjunta-ainejäämien ravinnon kautta tapahtuvan altistumisen arvioimiseksi. Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).LIITE>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31982L0859

Komission direktiivi 82/859/ETY, annettu 2 päivänä joulukuuta 1982, öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan annetun direktiivin 69/208/ETY liitteen II muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 357 , 18/12/1982 s. 0031 - 0031 Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 26 s. 0173  Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 26 s. 0173  Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 15 s. 0202  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 15 s. 0202

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 2 päivänä joulukuuta 1982,öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan annetun direktiivin 69/208/ETY liitteen II muuttamisesta (82/859/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon öljy- ja kuitukasvien siementen pitämisestä kaupan 30 päivänä kesäkuuta 1969 annetun neuvoston direktiivin 69/208/ETY(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 82/287/ETY(), ja erityisesti sen 20 a artiklan,sekä katsoo, ettäkasvuston täytettävät edellytykset, mukaan lukien vähimmäislajikepuhtautta koskevat vaatimukset, olisi määriteltävä Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) siementen lajikkeiden varmentamista koskevien järjestelmien mukaisesti,tietyt direktiivillä 82/287/ETY säädetyt vaatimukset ovat aiheettomia, koska tiettyjen lajien osalta ei sallita useampia siementen sukupolvia luokassa "varmennetut siemenet",tieteellisen ja teknisen tietämyksen kehityksen perusteella olisi direktiivin 69/208/ETY liitettä II vastaavasti muutettava, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat maataloudessa, puutarhaviljelyssä ja metsätaloudessa käytettäviä siemeniä ja lisäysaineistoa käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivin 69/208/ETY liitteessä II olevan 1 jakson 1 kohdan taulukko seuraavasti:1. Lisätään vasemmanpuoleiseen sarakkeeseen ilmaisu "käytetään yksinomaan" toisessa kohdassa ilmaisun "Brassica napus ssp. oleifera, muut kuin lajikkeet" jälkeen ja ilmaisun "Brassica rapa, muut kuin lajikkeet" jälkeen sekä kolmannessa kohdassa ilmaisun "Brassica napus ssp. oleifera, lajikkeet" jälkeen sekä ilmaisun "Brassica rapa, lajikkeet" jälkeen.2. Poistetaan vasemmanpuoleisen sarakkeen kolmannen kappaleen toisesta luetelmakohdasta ilmaisu "ensimmäinen sukupolvi".3. Poistetaan kolmannen kappaleen kolmas luetelmakohta.2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1983.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että siemeniä eivät koske kaupan pitämisen rajoitukset tämän direktiivin 1 kohdan mukaisten eri täytäntöönpanopäivien takia.3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 2 päivänä joulukuuta 1982.Komission puolestaPoul DALSAGERKomission jäsen() EYVL N:o L 169, 10.7.1969, s. 3() EYVL N:o L 131, 13.5.1982, s. 24


Avis juridique important

|

31978L0318

Neuvoston direktiivi 78/318/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1977, moottoriajoneuvojen pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 081 , 28/03/1978 s. 0049 - 0071 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 8 s. 0104  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 7 s. 0089  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 8 s. 0104  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 8 s. 0151  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 8 s. 0151

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 21 päivänä joulukuuta 1977,moottoriajoneuvojen pyyhin- ja pesinjärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (78/318/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajoneuvoissa käytettäviin pyyhkimiin ja pesimiin,nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännnön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 78/315/ETY(4), säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,nämä tekniset vaatimukset on suositeltavaa laatia niin, että niillä on sama tavoite kuin Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissiossa tehtävällä vastaavalla työllä,näitä vaatimuksia sovelletaan M1-luokan moottoriajoneuvoihin; moottoriajoneuvojen kansainvälinen luokitus vahvistetaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä I,moottoriajoneuvoja koskevan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön lähentäminen edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti, jatuulilasin pesulaitteita pidetään jo kaupan sekä erikseen että ajoneuvoon asennettuina; jos on mahdollista tarkastaa ne ennen ajoneuvoon asentamista, niiden vapaata liikkuvuutta direktiivin 70/156/ETY 9 a artiklassa tarkoitettuina erillisinä teknisinä yksikköinä voidaan helpottaa ulottamalla ETY-tyyppihyväksyntä koskemaan myös tällaisia järjestelmiä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTässä direktiivissä "ajoneuvolla" tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä M1-luokan moottoriajoneuvoja (määritelty direktiivin 70/156/ETY liitteessä I), joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h.2 artiklaJäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää tuulilasin pesin- ja pyyhinjärjestelmiin tai tuulilasin pesinjärjestelmään liittyvistä syistä, jos:- ajoneuvo täyttää liitteissä I-V tarkoitetut tuulilasin pesin- ja pyyhinjärjestelmiä koskevat vaatimukset;- tuulilasin pesinjärjestelmä, joka voidaan katsoa direktiivin 70/156/ETY 9 a artiklassa tarkoitetuksi erilliseksi tekniseksi yksiköksi, vastaa liitteen I sitä koskevia vaatimuksia;- ajoneuvossa on tuulilasin pesinjärjestelmä, jolle on annettu tyyppihyväksyntä direktiivin 70/156/ETY 9 a artiklassa tarkoitettuna erillisenä teknisenä yksikkönä ja joka on asennettu liitteessä I olevan 6.2.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.3 artikla1. Jäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvon rekisteröintiä taikka kieltää sen myyntiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä syistä, jotka liittyvät:- sen tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmiin, jos kyseiset laitteet vastaavat liitteen I-V vaatimuksia;- sen tuulilasin pesinjärjestelmään, jos sille on annettu tyyppihyväksyntä direktiivin 70/156/ETY 9 a artiklassa tarkoitettuna erillisenä teknisenä yksikkönä ja se on asennettu liitteessä I olevassa 6.2.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.2. Jäsenvaltio ei saa estää saattamasta markkinoille sellaista tuulilasin pesinjärjestelmää, joka voidaan katsoa direktiivin 70/156/ETY 9 a artiklassa tarkoitetuksi erilliseksi tekniseksi yksiköksi, jos se on sellaisen tyypin mukainen, jolle on annettu 2 artiklan toisen luetelmakohdan mukainen tyyppihyväksyntä.4 artiklaTyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että se saa tiedon kaikista liitteessä I olevassa 2.2 kohdassa tarkoitettujen osien tai ominaisuuksien muutoksista. Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on päätettävä, onko muutetulle ajoneuvotyypille tarpeen tehdä uusia testejä ja laatia uusi seloste. Jos nämä testit osoittavat, ettei tämän direktiivin vaatimuksia ole noudatettu, muutosta ei saa hyväksyä.5 artiklaTarvittavat muutokset liitteiden I-VII vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.Tätä menettelyä ei kuitenkaan sovelleta muutoksiin, jotka koskevat muita kuin tuulilasin pesin- ja pyyhinjärjestelmiä.6 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden antamat tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.7 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 1977.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. CHABERT(1) EYVL N:o C 118, 16.5.1977, s. 33(2) EYVL N:o C 114, 11.5.1977, s. 8(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1(4) EYVL N:o L 81, 28.3.1978, s. 1LIITE ISOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ, ERITELMÄT, TESTAUSMENETTELY1. SOVELTAMISALA1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan M1-luokan ajoneuvoihin kuljettajien 180° alueelle eteenpäin suuntautuvan näkökentän osalta.1.1.1 Direktiivin tarkoituksena on varmistaa hyvä näkyvyys huonoissa sääolosuhteissa määrittelemällä vaatimukset M1-luokan ajoneuvojen tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmille.1.1.2 Tämän direktiivin vaatimukset on tarkoitettu sovellettavaksi sellaisiin M1-luokan ajoneuvoihin, joissa kuljettajan paikka on vasemmalla puolella. M1-luokan ajoneuvoissa, joissa kuljettajan paikka on oikealla puolella, näitä vaatimuksia sovelletaan kääntämällä eritellyt kriteerit tarkoituksenmukaisilta osin päinvastoin.2. MÄÄRITELMÄT(2.1)2.2 Ajoneuvotyyppi tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta"Ajoneuvotyypillä tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta" tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden ominaisuuksissa ei ole seuraavien olennaisten osien osalta eroja:2.2.1 ne ulkoiset ja sisäiset muodot ja järjestelyt 1 kohdassa määritellyllä alueella, jotka voivat vaikuttaa näkyvyyteen;2.2.2 tuulilasin muoto, koko ja ominaisuudet sekä sen asennus;2.2.3 tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmien ominaisuudet.2.3 Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä"Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä" tarkoitetaan pystysuoran pitkittäistason X-Z, vaakatason X-Y ja pystysuoran poikittaistason Y-Z muodostamaa vertailujärjestelmää (ks. liitteessä III oleva kuva 2). Järjestelmää käytetään määriteltäessä tasoilla oleville pisteille määrättyjen sijotuskohtien suhteellisia etäisyyksiä ja niiden todellisia sijoituskohtia ajoneuvossa. Menetelmä ajoneuvon sijoittamiseksi näihin kolmeen tasoon esitetään liitteessä III; kaikki maanpinnan nollatasoon nähden määrättävät koordinaatit on laskettava ajokunnossa olevalle ajoneuvolle, sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa, jossa on lisäksi massaltaan 75 kg ± 1 % matkustaja etuistuimella.2.3.1 Säädettävällä maavaralla varustetut ajoneuvot on testattava valmistajan määrittelemissä tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.2.4 Päävertailumerkit"Päävertailumerkeillä" tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia reikiä, pintoja, merkkejä ja tunnuksia. Valmistajan on ilmoitettava käytetyn vertailumerkin tyyppi ja kunkin merkin suhteellinen paikka kolmiulotteisen vertailujärjestelmän X-, Y- ja Z-koordinaatein sekä korkeus oletetusta maanpinnan tasosta. Nämä merkit saavat olla tarkastuspisteitä, joita käytetään korin asennuksessa.2.5 Istuimen selkänojan kulma(ks. liite II).2.6 Istuimen selkänojan todellinen kulma(ks. liite II).2.7 Istuimen selkänojan suunnittelukulma(ks. liite II).2.8 V-pisteet"V-pisteillä" tarkoitetaan pisteitä, joiden sijainti matkustajatilassa on määritetty pystysuorien pitkittäistasojen avulla, jotka kulkevat etuistuimen uloimmiksi mitoitettujen istumapaikkojen keskipisteiden kautta suhteessa R-pisteeseen ja istuimen selkänojan suunnittelukulmaan, ja joita käytetään osoittamaan sitä, että näkökenttää koskevia vaatimuksia on noudatettu (ks. liite IV).2.9 R-piste tai istuimen vertailupiste(ks. liite II).2.10 H-piste(ks. liite II).2.11 Tuulilasin merkitsevät pisteet"Tuulilasin merkitsevillä pisteillä" tarkoitetaan pisteitä, jotka sijaitsevat V-pisteistä tuulilasin ulkopintaan kulkevien suorien ja tuulilasin leikkauspisteissä.2.12 Tuulilasin läpinäkyvä alue"Tuulilasin läpinäkyvällä alueella" tarkoitetaan sitä aluetta ajoneuvon tuulilasissa tai muussa lasipinnassa, jonka valonläpäisykyky suorassa kulmassa pintaan nähden on vähintään 70 %.2.13 Istuimen vaakasuora säätelyväli"Istuimen vaakasuoralla säätelyvälillä" tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan suunnittelemien tavanomaisten ajoasentojen säätöväliä kuljettajan istuimen säätämiseksi X-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta).2.14 Istuimen laajennettu säätelyväli"Istuimen laajennetulla säätelyvälillä" tarkoitetaan ajoneuvon valmistajan suunnittelemien 2.13 kohdassa eritellyt tavanomaiset ajoasennot ylittävää istuimen säätöä X-akselin suunnassa (ks. 2.3 kohta), jota käytetään muutettaessa istuimet vuoteiksi tai helpottamaan ajoneuvoon pääsyä.2.15 Tuulilasin pyyhinjärjestelmä"Tuulilasin pyyhinjärjestelmällä" tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu tuulilasin ulkopintaa pyyhkivästä laitteesta sekä siihen liittyvistä järjestelmän käynnistämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvittavista lisälaitteista ja ohjaimista.2.16 Tuulilasin pyyhkijän alue"Tuulilasin pyyhkijän alueella" tarkoitetaan märän tuulilasin ulkopinnan sitä aluetta, jonka tuulilasin pyyhkijät pyyhkivät.2.17 Tuulilasin pesinjärjestelmä"Tuulilasin pesinjärjestelmällä" tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu nestettä varastoivasta ja nestettä tuulilasin ulkopinnalle siirtävästä laitteesta sekä siihen liittyvistä järjestelmän käynnistämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvittavista säätimistä.2.18 Tuulilasin pesimen ohjaus"Tuulilasin pesimen ohjauksella" tarkoitetaan laitetta tai lisälaitetta, jolla tuulilasin pesin voidaan käynnistää tai pysäyttää. Käynnistys tai pysäytys voi olla rinnakkainen tuulilasin pyyhkijän toiminnan kanssa tai kokonaan riippumaton siitä.2.19 Tuulilasin pesimen pumppu"Tuulilasin pesimen pumpulla" tarkoitetaan laitetta, jolla tuulilasin pesijän neste siirretään säiliöstä tuulilasin ulkopinnalle.2.20 Suutin"Suuttimella" tarkoitetaan laitetta, jonka suunta on säädettävissä ja jonka avulla tuulilasin pesimen neste kohdistetaan tuulilasille.2.21 Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyky"Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyvyllä" tarkoitetaan tuulilasin pesinjärjestelmän kykyä siirtää neste tuulilasin kohdealueelle ilman vuotoja tai pesujärjestelmän letkujen irtoamista tavanomaisen käytön aikana.3. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN3.1 ETY-tyyppihyväksyntähakemus, joka koskee ajoneuvotyypin tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmiä3.1.1 Ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan on haettava ajoneuvolle siinä käytettävien tuulilasi pyyhin- ja pesinjärjestelmien osalta ETY-tyyppihyväksyntää.3.1.2 Hakemukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:3.1.2.1 kuvaus ajoneuvosta 2.2 kohdassa tarkoitettujen kriteerien mukaisesti sekä mittapiirustukset matkustajatilasta otetun valokuvan tai hajotuskuvan kanssa. Ajoneuvotyypin tunnusnumerot tai -kuvat on eriteltävä;3.1.2.2 päävertailumerkkien yksityiskohdat riittävällä tarkkuudella niin, että ne voidaan helposti tunnistaa ja, että niiden sijainti suhteessa toisiinsa ja R-pisteeseen on määriteltävissä;3.1.2.3 tekninen kuvaus tuulilasin pyyhin- ja pesinjärjestelmästä sekä asiaa koskevat tiedot riittävän yksityiskohtaisesti;3.1.2.4 hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä oleva ajoneuvo on toimitettava tutkimuslaitokseen tyyppihyväksyntätestejä varten.3.2 Hakemus ETY-tyyppihyväksynnän saamiseksi tuulilasin pesinlaitteelle erillisenä teknisenä yksikkönä3.2.1 Hakemus ETY-tyyppihyväksynnän saamiseksi tuulilasin pesinlaitteelle direktiivin 70/156/ETY 9 a artiklan mukaisena erillisenä teknisenä yksikkönä on jätettävä ajoneuvon valmistajan tai tuulilasinpesinlaitteen valmistajan tai jommankumman valmistajan edustajan toimesta.3.2.2 Jokaisen tuulilasin pesinjärjestelmää koskevan hakemuksen liitteenä on oltava:3.2.2.1 kuvaus järjestelmästä ja sen teknisistä ominaisuuksista kolmena kappaleena,3.2.2.2 näytekappale järjestelmätyypistä. Toimivaltaiset viranomaiset voivat tarvittaessa vaatia lisää näytekappaleita. Näytekappaleissa on oltava selvä helposti tunnistettava merkintä hakijan kaupallisesta merkistä tai tavaramerkistä ja tyypin tunnuksesta.4. ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ(4.1)(4.2)4.3 Jäljempänä 4.3.1 ja 4.3.2 kohdassa tarkoitettujen mallien mukainen todistus on liitettävä ETY-tyyppihyväksyntätodistukseen:4.3.1 edellä 3.1 kohdassa tarkoitetuille hakemuksille liitteen VI mukainen.4.3.2 edellä 3.2 kohdassa tarkoitetuille hakemuksille liitteen VII mukainen.(4.4)(4.5)(4.6)(4.7)(4.8)5. ERITELMÄT5.1 Tuulilasin pyyhinjärjestelmä5.1.1 Kaikissa ajoneuvoissa on oltava vähintään yksi automaattinen tuulilasin pyyhinjärjestelmä, joka ajoneuvon moottorin käydessä toimii ilman kuljettajan toimia, lukuun ottamatta tuulilasin pyyhkimen käynnistämistä ja pysäyttämistä.5.1.2 Tuulilasin pyyhkijän toiminta-alue ei saa jäädä alle 80 % liitteessä IV olevassa 2.3 kohdassa määritellystä näkyvyysalueesta B.5.1.2.1 Lisäksi tuulilasin pyyhkijän toiminta-alue ei saa jäädä alle 98 % liitteessä IV olevassa 2.2 kohdassa määritellystä näkyvyysalueesta A.5.1.3 Tuulilasin pyyhkijällä on oltava vähintään kaksi pyyhintänopeutta:5.1.3.1 yksi, jonka nopeus on vähintään 45 jaksoa minuutissa (jakso on tuulilasin pyyhkimen edestakainen liike),5.1.3.2 yksi, jonka nopeus on vähintään 10, ja enintään 55 jaksoa minuutissa,5.1.3.3 ero korkeimman ja vähintään yhden alemman pyyhintänopeuden välillä on oltava vähintään 15 jaksoa minuutissa.5.1.4 Kohdassa 5.1.3 esitetyt nopeudet on pystyttävä aikaansaamaan 6.1.1-6.1.6 ja 6.1.8-6.1.9 kohdassa tarkoitetulla tavalla.5.1.5 Jaksottaista tuulilasin pyyhkijän toimintaa voidaan käyttää 5.1.3 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttämiseen, jos toinen nopeuksista täyttää 5.1.3.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset ja toinen saavutetuista nopeuksista, kun päänopeus on kytketty pois, ei ole alle 10 jaksoa minuutissa.5.1.6 Kun tuulilasin pyyhkimen toiminta pysäytetään pyyhkimen katkaisijasta, pyyhkimen sulkien on automaattisesti palattava tavanomaiseen lepoasentoon.5.1.7 Järjestelmän on kestettävä kiinnitarttuminen vähintään 15 sekunnin ajan. Testausmenettely ja olosuhteet vahvistetaan 6.1.7 kohdassa.5.1.8 Tuulilasin pyyhkimen toiminta-alueen on täytettävä 5.1.2 kohdan vähimmäisvaatimukset, kun pyyhkimiä käytetään 5.1.3.2 kohdassa tarkoitetuilla pyyhintänopeuksilla 6.1.10 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa.5.1.9 Tuulilasin pyyhkimien aerodynaamiset ominaisuudet yhdistettynä niiden kokoon ja muotoon, sekä niiden tehokkuus on määritettävä seuraavien vaatimusten mukaisesti:5.1.9.1 tuulilasin pyyhinjärjestelmien ollessa sellaisen suhteellisen ilmavirran alaisena, joka vastaa 80 prosenttia ajoneuvon enimmäisnopeudesta, mutta ei ylitä 160 km/h, täydellä nopeudella toimivien tuulilasin pyyhkimien on pyyhittävä 5.1.2.1 kohdassa määritelty alue samalla tehokkuudella.5.1.10 Tuulilasin pyyhkimen varren kiinnityksen on oltava sellainen, että tuulilasin pyyhin voidaan siirtää paikaltaan, jotta tuulilasi voidaan puhdistaa myös käsin.5.1.11 Tuulilasin pyyhinjärjestelmän on pystyttävä toimimaan kaksi minuuttia kuivalla tuulilasilla, kun ulkopuolinen lämpötila on -18 ± 3 °C 6.1.11 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa.5.2 Tuulilasin pesinjärjestelmä5.2.1 Kaikissa ajoneuvoissa on oltava tuulilasin pesinjärjestelmä, joka kestää järjestelmän päällekytkemisestä 6.2.1 ja 6.2.2 kohtien mukaisesti aiheutuvat kuormitukset silloin, kun suuttimet ovat tukkiutuneet.5.2.2 Tuulilasin pesin- ja pyyhinjärjestelmien toiminta ei saa heikentyä jäljempänä 6.2.3 ja 6.2.4 kohdassa määrätystä jaksottaisesta lämpökäsittelystä.5.2.3 Tuulilasin pesinjärjestelmän on kyettävä toimittamaan riittävä määrä nestettä puhdistamaan 60 % liitteessä IV olevassa 2.2 kohdassa määritellystä alueesta tämän liitteen 6.2.5 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.5.2.4 Nestesäiliön tilavuuden on oltava vähintään yksi litra.6. TESTAUSMENETTELY6.1 Tuulilasin pyyhinjärjestelmä6.1.1 Jäljempänä selostetut testit on suoritettava seuraavissa olosuhteissa, jollei toisin määrätä:6.1.2 ympäröivä lämpötila ei saa olla alle 10 °C eikä yli 40 °C;6.1.3 tuulilasin pitää olla koko ajan märkä;6.1.4 jos kyseessä on sähköinen tuulilasinpyyhin, on myös seuraavien vaatimusten täytyttävä:6.1.4.1 akun on oltava täysin varattu,6.1.4.2 moottorin on käytävä pyörimisnopeudella, joka on 30 % sen suurimman tehon antavasta pyörimisnopeudesta,6.1.4.3 lähivalojen on oltava sytytettyinä,6.1.4.4 lämmitys- tai tuuletinjärjestelmien, jos sellaiset on asennettu, on toimittava täydellä sähkönkulutuksella,6.1.4.5 huurteen- ja sumunpoistojärjestelmien, jos sellaiset on asennettu, on toimittava täydellä sähkönkulutuksella.6.1.5 Paineilmalla tai alipaineella toimivien tuulilasin pyyhinjärjestelmien on kyettävä toimimaan vahvistetuilla pyyhintänopeuksilla moottorin nopeudesta tai kuormituksesta riippumatta.6.1.6 Tuulilasin pyyhinjärjestelmien toimintanopeuksien on täytettävä 5.1.3 kohdassa esitetyt vaatimukset sen jälkeen, kun ne ovat edeltäkäsin toimineet 20 minuuttia märällä pinnalla.6.1.7 Edellä 5.1.7 kohdassa esitetyt vaatimukset on täytetty, kun tuulilasin pyyhkijän varsia on pidetty vaakasuorassa asennossa 15 sekuntia sen jälkeen, kun kytkin on käännetty suurimmalle pyyhkimisnopeudelle.6.1.8 Tuulilasin ulkopinta on puhdistettava täysin rasvattomaksi metyylialkoholilla tai vastaavalla rasvanpoistoaineella. Kuivattamisen jälkeen sille on levitettävä ammoniakkiliuosta, jonka vahvuus on vähintään 3 %, mutta enintään 10 %. Pinnan annetaan jälleen kuivua, minkä jälkeen se pyyhitään kuivalla puuvillakankaalla.6.1.9 Testiseoskerros (ks. liite V) on levitettävä tasaisesti tuulilasin ulkopinnalle, minkä jälkeen sen annetaan kuivua.6.1.10 Mitattaessa tuulilasin pyyhinjärjestelmän toiminta-aluetta, josta määrätään 5.1.2 ja 5.1.2.1 kohdassa, on tuulilasin ulkopinta käsiteltävä 6.1.8 ja 6.1.9 kohdassa tarkoitetulla tavalla tai jollakin muulla vastaavalla tavalla.6.1.10.1 Tuulilasin pyyhkijän toiminta-alueen jälki on merkittävä ja sitä on verrattava 5.1.2 ja 5.1.2.1 kohdassa määriteltyihin näkökentän alueisiin, jotta varmistutaan siitä, että vaatimukset on täytetty.6.1.11 Edellä 5.1.11 kohdan vaatimukset on täytettävä sen jälkeen, kun ajoneuvo on ollut -18 ± 3 °C ulkolämpötilassa vähintään neljä tuntia. Tuulilasin pyyhinjärjestelmä kytketään toimimaan 6.1.4 kohdassa määritellyissä olosuhteissa säätämällä kytkin suurimmalle mahdolliselle nopeudelle. Pyyhintäaluetta koskevia vaatimuksia ei ole.6.2 Tuulilasin pesinjärjestelmäTestausolosuhteet6.2.1. Testi N:o 16.2.1.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on jätettävä ympäröivään 20 ± 2 °C lämpötilaan vähintään neljäksi tunniksi. Kaikki suuttimet on tukittava ja pesulaitteen ohjaus on kytkettävä päälle kuusi kertaa yhden minuutin aikana vähintään kolmeksi sekunniksi kerrallaan. Jos järjestelmää käytetään kuljettajan lihasvoimalla, sallitut voimat ovat alla olevan taulukon mukaiset:>TAULUKON PAIKKA>6.2.1.2 Sähköpumpuilla testausjännitteen on oltava vähintään nimellisjännite, sitä kuitenkaan ylittämättä enempää kuin kaksi volttia.6.2.1.3 Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyvyn on testin jälkeen oltava 2.21 kohdassa määritellyn mukainen.6.2.2 Testi N:o 2Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on jätettävä ympäröivään -18 ± 3 °C lämpötilaan vähintään neljäksi tunniksi. Tuulilasin pesimen ohjaus on kytkettävä päälle kuusi kertaa yhden minuutin aikana vähintään kolmeksi sekunniksi kerrallaan, käyttämällä 6.2.1 kohdassa tarkoitettuja voimia. Sen jälkeen järjestelmä on jätettävä ympäröivään 20 ± 2 °C lämpötilaan, kunnes jää on kokonaan sulanut. Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyky testataan kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.6.2.3 Testi N:o 3 (Alhaisen lämpötilan testi)6.2.3.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on jätettävä ympäröivään -18 ± 3 °C lämpötilaan vähintään neljäksi tunniksi, siten että koko järjestelmässä olevan veden massa on jäätynyt. Sen jälkeen järjestelmä on jätettävä ympäröivään 20 ± 2 °C lämpötilaan, kunnes jää on kokonaan sulanut. Tämä jäädyttämis-sulamisjakso toistetaan kuusi kertaa. Tuulilasin pesinjärjestelmän suorituskyky on tämän jälkeen testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.6.2.3.2 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan matalan lämpötilan tuulilasinpesunesteellä, joka koostuu 50-prosenttisesta metanolista, tai vaihtoehtoisesti isopropyylialkoholista ja vedestä, jonka kovuus ei ole suurempi kuin 205 g/tonni.6.2.3.2.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on jätettävä ympäröivään -18 ± 3 °C lämpötilaan vähintään neljäksi tunniksi. Järjestelmän toiminta on testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.6.2.4 Testi N:o 4 (Korkean lämpötilan testi)6.2.4.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on jätettävä ympäröivään 80 ± 3 °C lämpötilaan vähintään kahdeksaksi tunniksi ja sen jälkeen ympäröivään 20 ± 2 °C lämpötilaan. Kun lämpötila on vakiintunut, järjestelmän toiminta on testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.6.2.4.2 Jos osa tuulilasin pesinjärjestelmästä on sijoitettu moottoritilaan, järjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä ja se on jätettävä ympäröivään 80 ± 3 °C lämpötilaan vähintään kahdeksaksi tunniksi. Järjestelmän toiminta on testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.6.2.4.3 Jos tuulilasin pesinjärjestelmän mikään osa ei ole sijoitettu moottoritilaan, järjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä, ja se on jätettävä ympäröivään 60 ± 3 °C lämpötilaan vähintään kahdeksaksi tunniksi. Järjestelmän toimintakyky on testattava kytkemällä se päälle 6.2.1 kohdan määräysten mukaisesti.6.2.5 Testi N:o 5 (Tuulilasin pesinjärjestelmän suorittamiskykyä koskeva testi, josta on määrätty 5.2.3 kohdassa)6.2.5.1 Tuulilasin pesinjärjestelmä on täytettävä kokonaan vedellä. Kun ajoneuvo on paikallaan, eikä tuule merkittävästi, suutin tai suuttimet kohdistetaan kohdealueeseen tuulilasin ulkopinnalle. Jos järjestelmä saa käyttövoimansa kuljettajan lihasvoimasta, tarvittava voima ei saa ylittää 6.2.1.1 kohdassa määrättyjä arvoja. Jos järjestelmä toimii sähköllä 6.1.4 kohdan vaatimuksien on täytyttävä.6.2.5.2 Tuulilasin ulkopinta on käsiteltävä, kuten 6.1.8 ja 6.1.9 kohdassa esitetään.6.2.5.3 Tuulilasin pesinlaite on tämän jälkeen käynnistettävä valmistajan ilmoittamalla tavalla niin, että tuulilasin pyyhinjärjestelmä toimii automaattisesti enimmäisnopeudella 10 jakson ajan ja liitteessä IV olevassa 2.2 kohdassa tarkoitetun näkyvyysalueen puhdistettu osa mitataan.6.3 Kaikki 6.2.1-6.2.4 kohdassa kuvatut testit on tehtävä samalla tuulilasin pesinjärjestelmällä, joka on joko kiinnitetty ETY-tyyppihyväksynnän kohteena olevaan ajoneuvoon tai ei ole kiinnitetty ajoneuvoon siinä tapauksessa, että ETY-tyyppihyväksyntää on haettu erilliselle tekniselle yksikölle.(7.)(8.)(9.)(10.)(11.)(12.)LIITE IIMENETTELY H-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI, SEKÄ R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN SEKÄ ISTUIMEN SELKÄNOJAN SUUNNITTELUKULMAN JA TODELLISEN KULMAN VÄLISEN SUHTEEN VAHVISTAMISEKSISovelletaan moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 syyskuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/649/ETY(1) liitettä III.(1) EYVL N:o L 267, 19.10.1977, s. 1LIITE IIIMENETELMÄ AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERKKIEN JA KOLMIULOTTEISEN VERTAILUJÄRJESTELMÄN VÄLISTEN ULOTTUVUUSSUHTEIDEN MÄÄRITTÄMISEKSI1. VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA AJONEUVON PÄÄVERTAILUMERKKIEN VÄLINEN SUHDETyyppihyväksyntää varten toimitetun ajoneuvon ulkoisten ja sisäisten ominaismittojen vahvistamiseksi tämän direktiivin säännösten mukaisesti, liitteessä I olevassa 2.3 kohdassa määritellyn kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien, jotka alunperin on määritelty ajoneuvon suunnitteluvaiheessa, välinen suhde sekä liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määriteltyjen päävertailumerkkien sijainti on vahvistettava täsmällisesti ja niin, että valmistajan ajoneuvoa koskevissa piirustuksissa esittämät määrätyt pisteet voidaan paikallistaa näiden piirustusten mukaisesti valmistetuissa todellisissa ajoneuvoissa.2. MENETELMÄ VERTAILUJÄRJESTELMÄN JA VERTAILUMERKKIEN VÄLISEN SUHTEEN VAHVISTAMISEKSITätä tarkoitusta varten konstruoidaan maanpinnan vertailutaso, jossa on asteikolla X- ja Y-akselit. Tämän suorittamista koskeva menetelmä esitetään tämän liitteen kuvassa 3, jolloin vertailutasona on kova, tasainen tasopinta, jonka päälle ajoneuvo asetetaan, ja jonka pinnalle on tukevasti asetettu kaksi mitta-asteikkoa; mitta-asteikot pitää olla jaettu millimetreihin, X-X asteikko on vähintään 8 metriä pitkä ja Y-Y asteikko vähintään 4 metriä pitkä. Molemmat asteikot on asetettava oikeaan kulmaan toisiinsa nähden tämän liitteen kuvassa 3 esitetyin tavoin. Asteikkojen leikkauspiste on maanpinnan nollapiste.3. VERTAILUTASON TARKASTUSVertailutason tai testausalueen pienien tasovaihteluiden huomioimiseksi on tarpeen mitata vaihtelut maanpinnan nollapisteestä sekä X- että Y-asteikkoja pitkin 250 mm välimatkoin ja kirjata saadut lukemat jotta korjaukset voidaan tehdä ajoneuvoa tarkastettaessa.4. TODELLINEN TESTAUSASENTOEsimerkiksi vähäisten jousituksen korkeuden muutosten huomioimiseksi ennen lisämittauksien tekemistä on tarpeen, että on olemassa mahdollisuus saattaa päävertailumerkit oikeisiin koordinaattipaikkoihin suhteessa suunnitteluasentoon. Lisäksi on oltava mahdollista suorittaa vähäisiä ajoneuvon asennon sivuttais- tai pitkittäiskorjauksia, jotta se voidaan asettaa oikein suhteessa vertailujärjestelmään.5. TULOKSETKun ajoneuvo on sijoitettu oikein vertailujärjestelmään ja suunnitteluasentoon, voidaan suoraan määrätä niiden pisteiden sijainti, jotka ovat välttämättömiä tutkittaessa näkyvyysolosuhteita eteenpäin. Näitä vaatimuksia koskevina testausmenetelminä voidaan käyttää teodoliitteja, valonlähteitä ja varjolaitteita tai muitakin menetelmiä, joiden voidaan osoittaa antavan vastaavat tulokset.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IVMENETTELY M1-LUOKAN AJONEUVOJEN TUULILASIN NÄKYVYYSALUEIDEN MÄÄRITTÄMISEKSI SUHTEESSA V-PISTEISIIN1. V-PISTEIDEN SIJAINTI1.1 V-pisteiden sijainti suhteessa R-pisteeseen ilmoitettuna kolmiulotteisen vertailujärjestelmän XYZ-koordinaatein ilmenee taulukoista I ja II.1.2 Taulukossa I osoitetaan peruskoordinaatit istuimen selkänojan 25°:n suunnittelukulmalle. Koordinaattien positiivinen suunta ilmenee liitteen III kuvasta 1.>TAULUKON PAIKKA>1.3 Muiden kuin selkänojien 25° suunnittelukulmien korjaukset1.3.1 Taulukosta II ilmenee jokaiselle V-pisteen X- ja Z-koordinaatille tehtävät lisäkorjaukset, kun istuimen selkänojan suunnittelukulma ei ole 25°. Koordinaattien positiivinen suunta ilmenee liitteen III kuvasta 1.>TAULUKON PAIKKA>2. NÄKYVYYSALUEET2.1 V-pisteistä on määritettävä kaksi näkyvyysaluetta.2.2 Näkyvyysalue A on tuulilasin ulkopuolella oleva alue, jota rajoittavat seuraavat neljä tasoa V-pisteistä eteenpäin (ks. kuva 1):- V1:n ja V2:n kautta kulkeva pystytaso, joka on 13° kulmassa X-akselista vasempaan,- V1:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 3° kulmassa X-akselista ylöspäin,- V2:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 1° kulmassa X-akselista alaspäin,- V1:n ja V2:n kautta kulkeva pystytaso, joka on 20° kulmassa X-akselista oikealle.2.3 Näkyvyysalue B on tuulilasin ulkopinnalla oleva alue, jonka etäisyys läpinäkyvän alueen ulkoreunasta on yli 25 mm ja jota rajoittaa seuraavan neljän tason ja tuulilasin ulkopinnan leikkausura (ks. kuva 2):- V1:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 7° kulmassa X-akselista ylöspäin,- V2:n kautta kulkeva Y-akselin suuntainen taso, joka on 5° kulmassa X-akselista alaspäin,- V1:n ja V2:n kautta kulkeva pystytaso, joka muodostaa 17° kulman X-akselin kanssa,- edellisen kanssa suhteessa ajoneuvon pitkittäiseen keskitasoon symmetrinen taso.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE VTESTISEOSTA KOSKEVA ERITELMÄ TUULILASIN PYYHIN- JA PESINJÄRJESTELMIEN TESTEILLELiitteessä I olevassa 6.1.9 kohdassa tarkoitetun testiseoksen on koostuttava seuraavista aineista (tilavuudet): 92.5 % vettä (jonka kovuus vähemmän kuin 205 g/tonni höyrytyksen jälkeen), 5 % veteen kyllästettyä suolaa (natrium-kloridi) liuoksena ja 2.5 % pölyä, jonka koostumus on ilmoitettu taulukossa I ja II.>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>LIITE VIMALLI>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>(*) Tarpeeton viivataan yli.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE VIIMALLI>VIITTAUS KAAVIOON>(*) Tarpeeton viivataan yli.>VIITTAUS KAAVIOON>