Avis juridique important

|

31986L0613

Neuvoston direktiivi 86/613/ETY, annettu 11 päivänä joulukuuta 1986, miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella

Virallinen lehti nro L 359 , 19/12/1986 s. 0056 - 0058 Suomenk. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0133  Ruotsink. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0133

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 11 päivänä joulukuuta 1986,miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, maatalousalalla toimivat ammatinharjoittajat mukaan lukien, ja itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien naisten suojeluun raskauden ja synnytyksen perusteella (86/613/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 ja 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, ettänaisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä 12 päivänä heinäkuuta 1982 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (4) on hyväksytty ne yleistavoitteet, jotka sisältyivät komission tiedonantoon yhteisön uudesta toimintaohjelmasta toimenpiteiksi naisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä (1982-1985), ja siinä on ilmaistu halu toteuttaa tarvittavat toimenpiteet niiden saavuttamiseksi,edellä tarkoitetun ohjelman toimenpidekohta 5 koskee tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamista itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiviin naisiin ja maatalousalalla toimiviin naisiin,perustamissopimuksen 119 artiklassa tarkoitettu miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen toteuttaminen on olennainen osa yhteismarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa,neuvosto on 10 päivänä helmikuuta 1975 antanut direktiivin 75/117/ETY (5) miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamista koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä,miesten ja naisten tasa-arvoisesta kohtelusta muissa kysymyksissä neuvosto on 9 päivänä helmikuuta 1976 antanut direktiivin 76/207/ETY (6) miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun toteuttamisesta mahdollisuuksissa työhön, ammatilliseen koulutukseen ja uralla etenemiseen sekä työoloissa, ja 19 päivänä joulukuuta 1978 direktiivin 79/7/ETY (7) miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatteen asteittaisesta toteuttamisesta sosiaaliturvaa koskevissa kysymyksissä,itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien ja samassa toiminnassa mukana olevien aviopuolisoiden osalta tasa-arvoisen kohtelun periaate olisi toteutettava antamalla yksityiskohtaiset, näiden henkilöiden erityistilannetta vastaavat säännökset,jäsenvaltioiden välillä on tällä alalla edelleen eroja, ja tämän vuoksi on välttämätöntä lähentää tasa-arvoisen kohtelun periaatteen soveltamista koskevia kansallisia säännöksiä,eräissä suhteissa perustamissopimuksessa ei ole määräyksiä riittävästä toimivallasta tarvittaviin erityistoimiin, jatasa-arvoisen kohtelun periaatteen toteuttaminen ei rajoita toimenpiteitä naisten suojelemiseksi raskauden ja synnytyksen perusteella,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:I JAKSO Tavoitteet ja soveltamisala 1 artikla Tämän direktiivin tarkoituksena on seuraavien säännösten mukaisesti varmistaa, että direktiivien 76/207/ETY ja 79/7/ETY soveltamisalan ulkopuolella olevissa kysymyksissä miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun periaatetta sovelletaan jäsenvaltioissa itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja niihin, jotka avustavat tällaisen ammatin harjoittamisessa.2 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan:a) itsenäisiin ammatinharjoittajiin, joilla tarkoitetaan kaikkia kansallisessa lainsäädännössä säädetyllä tavalla omaan lukuunsa ansiotoimintaa harjoittavia henkilöitä, myös maanviljelijöitä ja vapaiden ammattien harjoittajia;b) heidän aviopuolisoihinsa, jotka eivät ole työsuhteessa tai osakkaita, mutta osallistuvat säännöllisesti ja kansallisessa lainsäädännössä säädetyllä tavalla itsenäisen ammatinharjoittajan toimintaan samoja tai täydentäviä tehtäviä suorittaen.3 artikla Tässä direktiivissä tasa-arvoisen kohtelun periaatteella tarkoitetaan, että minkäänlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää ei esiinny välittömästi tai välillisesti etenkään siviilisäädyn tai perheaseman perusteella.II JAKSO Itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivien miesten ja naisten tasa-arvoinen kohtelu - itsenäisen ammatinharjoittajan asemaa vailla olevan aviopuolison asema - itsenäisen ammatinharjoittajan vaimon suojelu raskauden ja synnytyksen perusteella 4 artikla Itsenäisten ammatinharjoittajien osalta jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että direktiivissä 76/207/ETY tarkoitetun tasa-arvoisen kohtelun periaatteen vastaisia säännöksiä ei ole varsinkaan yrityksen perustamista, varustamista tai laajentamista taikka muussa muodossa harjoitettavaan itsenäiseen ammattiin ryhtymistä tai tällaisen toiminnan laajentamista koskevilta osin, taloudelliset helpotukset mukaan lukien.5 artikla Siltä osin kuin on kysymys muista kuin mahdollisuuksia tiettyyn toimintaan koskevista erityisistä edellytyksistä, joita sovelletaan kumpaankin sukupuoleen yhtäläisesti, jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että edellytykset aviopuolisoiden välisen yhtiön perustamiseksi eivät ole ankarammat kuin niiden henkilöiden välisen yhtiön perustamisen edellytykset, jotka eivät ole keskenään avioliitossa.6 artikla Jos jäsenvaltiossa on maksuosuuksin rahoitettava sosiaaliturvajärjestelmä itsenäisille ammatinharjoittajille, jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta ne 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetut aviopuolisot, jotka eivät kuulu itsenäisen ammatinharjoittajan sosiaaliturvajärjestelmän piiriin, voivat vapaaehtoisesti maksuosuuksin liittyä johonkin sosiaaliturvajärjestelmään.7 artikla Jäsenvaltioiden on tutkittava, millä edellytyksillä 2 artiklan b alakohdassa tarkoitettujen aviopuolisoiden työn tunnustamista voidaan tehostaa, ja tutkimuksen perusteella arvioitava sopivat keinot tällaisen tunnustamisen tehostamiseksi.8 artikla Jäsenvaltioiden on tutkittava, onko ja millä edellytyksillä itsenäisinä ammatinharjoittajina toimivilla naisilla ja itsenäisten ammatinharjoittajien vaimoilla raskaudesta ja synnytyksestä johtuvan ammattitoiminnan keskeytymisen aikana:- mahdollisuus saada väliaikaista sijaisapua tai kansallisia sosiaalipalveluja; taikka- oikeus sosiaaliturvajärjestelmästä tai jostakin muusta julkisesta sosiaalihuoltojärjestelmästä maksettaviin rahaetuuksiin.III JAKSO Yleiset säännökset ja loppusäännökset 9 artikla Jäsenvaltioiden on kansallisissa oikeusjärjestyksissään toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta jokainen, joka katsoo joutuneensa loukatuksi sen vuoksi, että tasa-arvoisen kohtelun periaatetta ei ole noudatettu itsenäisen ammatinharjoittamisen yhteydessä, voi esittää vaatimuksensa tuomioistuimessa mahdollisesti ensin saatettuaan asian muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi.10 artikla Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tämän direktiivin noudattamiseksi annetut säännökset sekä jo voimassa olevat asiaa koskevat säännökset saatetaan itsenäisiä ammatinharjoittajia edustavien elinten ja ammatillisten oppilaitosten tietoon.11 artikla Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksesta tätä direktiiviä uudestaan 1 päivään heinäkuuta 1993 mennessä.12 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1989.Jos jäsenvaltion kuitenkin on tämän direktiivin 5 artiklan noudattamiseksi muutettava aviopuolisoiden oikeuksia ja velvollisuuksia koskevaa lainsäädäntöään, määräpäivä 5 artiklan noudattamiseksi on tämän jäsenvaltion osalta 30 päivä kesäkuuta 1991.2. Jäsenvaltioiden on viipymättä ilmoitettava komissiolle tämän direktiivin noudattamiseksi toteutetuista toimenpiteistä.13 artikla Jäsenvaltioiden on viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1991 annettava komissiolle kaikki tiedot, jotka se tarvitsee voidakseen laatia tämän direktiivin täytäntöön panemisesta neuvostolle annettavan kertomuksen.14 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 1986.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. CLARKE(1) EYVL N:o C 113, 27.4.1984, s. 4(2) EYVL N:o C 172, 2.7.1984, s. 80(3) EYVL N:o C 343, 24.12.1984, s. 1(4) EYVL N:o C 186, 21.7.1982, s. 3(5) EYVL N:o L 45, 19.2.1975, s. 19(6) EYVL N:o L 39, 14.2.1975, s. 40(7) EYVL N:o L 6, 10.1.1979, s. 24


Avis juridique important

|

32002L0037

Komission direktiivi 2002/37/EY, annettu 3 päivänä toukokuuta 2002, neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta etofumesaatin sisällyttämiseksi tehoaineeksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 117 , 04/05/2002 s. 0010 - 0012

Komission direktiivi 2002/37/EY,annettu 3 päivänä toukokuuta 2002,neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta etofumesaatin sisällyttämiseksi tehoaineeksi(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2002/18/EY(2), ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 11 päivänä joulukuuta 1992 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 3600/92(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2266/2000(4), säädetään luettelon laatimisesta kasvinsuojeluaineiden tehoaineista niiden arvioimiseksi ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I lisäämistä varten. Kyseinen luettelo sisältyy kasvinsuojeluaineiden tehoaineiden luettelon vahvistamisesta ja esittelijöinä toimivien jäsenvaltioiden nimeämisestä asetuksen (ETY) N:o 3600/92 soveltamiseksi 27 päivänä huhtikuuta 1994 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 933/94(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2230/95(6), ja se sisältää etofumesaatin.(2) Etofumesaatin vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu asetuksen (ETY) N:o 3600/92 säännösten mukaisesti ilmoittajien ehdottamien käyttötarkoitusten osalta. Ruotsi nimettiin esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksen (EY) N:o 933/94, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 491/95(7), mukaisesti. Ruotsi toimitti komissiolle asetuksen (ETY) N:o 3600/92 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti 2 päivänä lokakuuta 1998 asiaa koskevat arviointikertomukset ja suositukset.(3) Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet arviointikertomusta elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa. Tarkastelu saatettiin päätökseen 26 päivänä helmikuuta 2002 komission tarkastelukertomuksella etofumesaatista.(4) Tarkastelussa ei paljastunut avoimia kysymyksiä tai huolenaiheita, jotka olisivat edellyttäneet kasveja käsittelevän tiedekomitean kuulemista.(5) Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että etofumesaattia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää etofumesaatti kyseisen direktiivin liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kaikissa jäsenvaltioissa etofumesaattia sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevien lupien myöntäminen voidaan järjestää mainitussa direktiivissä 91/414/ETY säädetyllä tavalla.(6) Komission tarkastelukertomus on välttämätön, jotta jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti panna täytäntöön direktiivissä 91/414/ETY säädettyjen yhtenäisten periaatteiden monet osat. Tästä syystä on aiheellista säätää, että jäsenvaltioiden on pidettävä lopullinen tarkastelukertomus, luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta, asianomaisten osapuolten saatavilla tai saatettava se näiden käyttöön. Jos on tarpeen saattaa tarkastelukertomus ajan tasalle teknisen ja tieteellisen kehityksen huomioon ottamiseksi, myös edellytykset, jotka koskevat kyseisen tehoaineen sisällyttämistä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I, on muutettava kyseisen direktiivin mukaisesti.(7) Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen tehoaineen sisällyttämistä liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat toteuttaa vaaditut valmistelutoimet.(8) Sisällyttämisen jälkeen jäsenvaltioille olisi annettava kohtuullinen määräaika direktiivin 91/414/ETY säännösten täytäntöönpanemiseksi etofumesaattia sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta ja erityisesti voimassa olevien lupien muuttamiseksi direktiivin 91/414/ETY säännösten mukaisesti, jotta varmistetaan, että direktiivin 91/414/ETY liitteessä I vahvistetut etofumesaattia koskevat edellytykset täyttyvät. Olisi säädettävä pidemmästä määräajasta kutakin kasvinsuojeluainetta koskevan, direktiivin 91/414/ETY liitteiden II ja III vaatimukset täyttävän täydellisen asiakirja-aineiston jättämiseksi ja kyseisen kasvinsuojeluaineen uudelleenarvioimiseksi direktiivissä 91/414/ETY säädettyjen yhtenäisten periaatteiden mukaisesti.(9) Direktiivi 91/414/ETY on tämän vuoksi tarpeen muuttaa vastaavasti.(10) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean antaman lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivin 91/414/ETY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artiklaJäsenvaltioiden on pidettävä asianomaisten osapuolten saatavilla etofumesaattia koskeva tarkastelukertomus, direktiivin 91/414/ETY 14 artiklassa tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta, tai saatettava se erityisestä pyynnöstä näiden käyttöön.3 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ja julkaistava ne viimeistään 31 päivänä elokuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle.Näitä säädöksiä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2003 alkaen.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on tarkasteltava kaikkien etofumesaattia sisältävien kasvinsuojeluaineiden lupia varmistuakseen siitä, että direktiivin 91/414/ETY liitteessä I vahvistettuja etofumesaattia koskevia edellytyksiä noudatetaan. Niiden on tarvittaessa muutettava tai peruutettava lupa direktiivin 91/414/ETY mukaisesti ennen 1 päivää syyskuuta 2003.2. Jäsenvaltioiden on arvioitava tuote uudelleen direktiivin 91/414/ETY liitteessä VI säädettyjen yhtenäisten periaatteiden mukaisesti mainitun direktiivin liitteessä III vahvistetut vaatimukset täyttävän asiakirja-aineiston perusteella kaikkien sellaisten sallittujen kasvinsuojeluaineiden osalta, jotka sisältävät etofumesaattia joko ainoana tehoaineenaan tai yhtenä monista tehoaineistaan, jotka kaikki oli 1 päivään maaliskuuta 2003 mennessä lueteltu direktiivin 91/414/ETY liitteessä I. Jäsenvaltioiden on kyseisen arvion perusteella määriteltävä, täyttääkö tuote direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan b, c, d ja e alakohdassa vahvistetut edellytykset. Niiden on tarvittaessa muutettava tai peruutettava kunkin tällaisen kasvinsuojeluaineen lupa viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2007.5 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä maaliskuuta 2003.6 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2002.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.(2) EYVL L 55, 26.2.2002, s. 29.(3) EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10.(4) EYVL L 259, 13.10.2000, s. 27.(5) EYVL L 107, 28.4.1994, s. 8.(6) EYVL L 225, 22.9.1995, s. 1.(7) EYVL L 49, 4.3.1995, s. 50.LIITELisätään liitteessä I olevan taulukon loppuun rivi seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>(1) Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja määritelmästä annetaan sitä koskevasta tarkastelukertomuksessa.


Avis juridique important

|

31992L0002

Komission direktiivi 92/2/ETY, annettu 13 päivänä tammikuuta 1992, yhteisön näytteenotto- ja analyysimenetelmien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta pakastettujen elintarvikkeiden lämpötilojen valvomiseksi

Virallinen lehti nro L 034 , 11/02/1992 s. 0030 - 0033 Suomenk. erityispainos Alue 15 Nide 11 s. 0006  Ruotsink. erityispainos Alue 15 Nide 11 s. 0006

KOMISSION DIREKTIIVI 92/2/ETY,annettu 13 päivänä tammikuuta 1992,yhteisön näytteenotto- ja analyysimenetelmien yksityiskohtaisten sääntöjen vahvistamisesta pakastettujen elintarvikkeiden lämpötilojen valvomiseksi EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon pakastettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/108/ETY(1) ja erityisesti sen 11 artiklan,sekä katsoo, ettäpakasteiden lämpötilaa on valvottava,jäsenvaltiot voivat käyttää muita tieteellisesti päteviä menetelmiä, jos ne eivät estä pakasteiden vapaata liikkuvuutta ja jos kilpailusäännöt eivät vääristy,sen jälkeen, kun ilman lämpötilatallenteet on tarkastettu pakastettujen elintarvikkeiden lämpötilojen seurannasta kuljetuksen, välivarastoinnin ja varastoinnin aikana 13 päivänä tammikuuta 1992 annetun komission direktiivin 92/1/ETY(2) mukaisesti ja ottaen huomioon direktiivin 89/108/ETY 5 artiklassa säädetyt lämpötilat, jäsenvaltiot voivat, perustellusta syystä, toteuttaa tuhoavan testin,tarkastus on virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta 14 päivänä kesäkuuta 1989 annetun direktiivin 89/397/ETY(3) ja erityisesti sen 4 ja 14 artiklan mukainen, jatämän direktiivin säännökset ovat pysyvän elintarvikekomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1 Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, että pakastettujen elintarvikkeiden lämpötilojen virallista tarkastusta varten tarvittavien näytteenotto- ja analyysimenetelmien yksityiskohtaiset säännöt toteutetaan tämän direktiivin liitteissä I ja II vahvistettujen määräysten mukaisesti.2 Tämän direktiivin liitteessä II esitettyä analyysimenetelmää voidaan kuitenkin käyttää vain, jos tarkastuksen jälkeen voidaan perustellusti epäillä pakastettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa direktiivissä 89/109/ETY säädettyjen lämpötilaa koskevien kynnysarvojen ylittymistä.2 artikla Edellä 1 artiklan 1 kohdan ja liitteissä I ja II määrättyjen vaatimusten käyttöönotto ei estä jäsenvaltioita käyttämästä muita tieteellisesti päteviä menetelmiä, jos se ei estä tämän direktiivin liitteessä II määrätyn menetelmän avulla sääntöjen mukaisiksi tunnustettujen pakastettujen elintarvikkeiden vapaata liikkuvuutta.Jos tuloksissa on eroa, yhteisön menetelmää käyttäen saaduilla tuloksilla on etusija.3 artikla 1 Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä heinäkuuta 1993.Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2 Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 13 päivänä tammikuuta 1992.Komission puolestaMartin BANGEMANNVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 40, 11.2.1989, s. 34(2) EYVL N:o L 34, 11.2.1992, s. 28(3) EYVL N:o L 186, 30.6.1989, s. 23LIITE I NÄYTTEENOTTOMENETELMIEN YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT PAKASTETTUJEN ELINTARVIKKEIDEN LÄMPÖTILAN TARKASTAMISTA VARTEN 1 Tarkastettavien pakkausten valintaTarkastettavien pakkausten määrä ja tyyppi on valittava siten, että niiden lämpötila edustaa tarkastettavan lähetyksen korkeinta lämpötilaa.1.1 KylmävarastointiNäytteet on valittava useasta varaston kriittisestä kohdasta, esimerkiksi: läheltä ovia (päältä ja pohjalta), läheltä varaston keskiosaa (päältä ja pohjalta) ja läheltä jäähdytysyksikön ilman sisäänvirtaamispaikkaa.Kaikkien tuotteiden varastoinnin kestoaika on otettava huomioon (lämpötilan vakauttamiseksi).1.2 Kuljetusa) Jos on aihetta ottaa näytteitä kuljetuksen aikana:Näytteet on otettava lähetyksen päältä ja pohjalta jokaisen oven tai oviparin läheltä.b) Näytteenotto purkauksen aikana:Valitaan neljä näytettä seuraavista kriittisistä kohdista:- päältä ja pohjalta läheltä oviaukkoja,- lähetyksen takaosan nurkkien yläosasta (kohdasta, joka on mahdollisimman kaukana jäädytysyksikköä),- lähetyksen keskeltä,- lähetyksen etupinnan keskeltä (niin läheltä kuin mahdollista jäädytysyksikköä),- lähetyksen etupinnan päällis- ja pohjakulmista (niin läheltä kuin mahdollista jäädytysyksikköä).1.3 VähittäismyyntitilatNäytteet on otettava kolmesta lämpimimmästä vähittäismyyntitilasta.LIITE II PAKASTETTUJEN ELINTARVIKKEIDEN LÄMPÖTILAN MITTAUSMENETELMÄ 1 SoveltamisalaDirektiivin 89/108/ETY 1 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti pakastetun tuotteen lämpötilan on lämmön tasaantumisen jälkeen pysyttävä tuotteen kaikissa osissa - 18 °C:ssa tai sitä kylmempänä, kuitenkin niin että mainitun direktiivin 5 artiklassa tarkoitetut pienet vaihtelut ovat mahdollisia.2 PeriaatePakasteen lämpötilan mittaamiseen kuuluu asianmukaisin välinein suoritettu liitteen 1 mukaisesti otetun näytteen lämpötilan täsmällinen mittaus.3 Lämpötilan määritelmä`Lämpötilalla` tarkoitetaan lämpötilaa, joka on mitattu tietyssä paikassa mittauslaitteen tai -kojeen lämpötilalle herkällä osalla.4 Välineet4.1 Lämpötilan mittauskoje4.2 Tuotteeseen pistettävät laitteetTeräväkärkistä metallista laitetta, kuten jäämeistiä, käsiporaa tai kairaa, joka on helppo puhdistaa.5 Yleinen eritelmä lämpötilaa mittaaville laitteille:Lämpötilan mittauslaitteiden on vastattava seuraavaa eritelmää;a) vasteajan on kolmessa minuutissa noustava 90 %:iin alku- ja loppulukeman erosta;b) laitteen tarkkuuden on oltava ± 0,5 °C mittausvälillä - 20 °C - + 30 °C;c) mittaustarkkuus ei saa muuttua enempää kuin 0,3 °C operaation aikana ympäröivän lämpötilan ollessa - 20 °C - + 30 °C;.d) laitteen osoitintarkkuuden on oltava vähintään 0,1 °C;e) laitteen täsmällisyys on tarkastettava säännöllisin väliajoin;f) laitteella on oltava voimassa oleva kalibrointitodistus;g) laitteen on oltava helppo puhdistaa;h) mittauslaitteen koettimen on oltava siten suunniteltu, että hyvä lämpökosketus tuotteeseen varmistuu;i) sähkölaitteet on suojattava epätoivottavia kosteuden tiivistymisestä johtuvia vaikutuksia vastaan.6 Menettely6.1 Laitteiden esijäähdytysLämpötilan mittauskoettimen ja tuotteeseen pistettävän laitteen on oltava esijäähdytettyjä ennen tuotteen lämpötilan mittaamista.Esijäähdytysmenetelmän olisi varmistettava, että laitteiden lämpötila on mahdollisimman lähellä tuotteen lämpötilaa.6.2 Näytteiden valmisteluLämpötilan mittauskoettimet eivät ole yleensä suunniteltu siten, että ne pistettäisiin pakastettuun tuotteeseen. Sen vuoksi on välttämätöntä tehdä tuotteeseen reikä, josta koetin asetetaan käyttäen esijäähdytettyä pistämiseen tarkoitettua laitetta. Reiän halkaisija ei saa olla juurikaan koettimen halkaisijaa suurempi ja sen syvyys riippuu tarkastettavan tuotteen tyypistä (ks. 6.3).6.3 Tuotteen lämpötilan mittaaminen sisältäNäytettä ja mittauskojetta on säilytettävä mittaukseen valitussa jäähdytetyssä ympäristössä.Mittaaminen tapahtuu seuraavasti:a) jos tuotteen mittasuhteet sallivat, koetin asetetaan 2,5 mm syvyyteen tuotteen pinnasta;b) jos tuotteen mittasuhteet eivät sitä salli, koetin olisi asetettava syvyyteen, joka vastaa kolmesta neljään kertaan koettimen halkaisijaa;c) tiettyjä tuotteita, niiden mittasuhteiden tai koostumuksen vuoksi (esim. herneet), ei voida porata niiden lämpötilan mittaamiseksi sisältä; Tällöin tuotteen pakkauksen sisäinen lämpötila määritetään asettamalla sopiva esijäähdytetty koetin pakkauksen keskiosaan mittaamaan pakastetun tuotteen 'kosketuslämpötilan`;d) luetaan ilmoitettu lämpötila, kun se on saavuttanut vakaan arvon.


Avis juridique important

|

32002L0004

Komission direktiivi 2002/4/EY, annettu 30 päivänä tammikuuta 2002, neuvoston direktiivin 1999/74/EY soveltamisalaan kuuluvien munivien kanojen tuotantolaitosten rekisteröinnistä

Virallinen lehti nro L 030 , 31/01/2002 s. 0044 - 0046

Komission direktiivi 2002/4/EY,annettu 30 päivänä tammikuuta 2002,neuvoston direktiivin 1999/74/EY soveltamisalaan kuuluvien munivien kanojen tuotantolaitosten rekisteröinnistäEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19 päivänä heinäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/74/EY(1) ja erityisesti sen 7 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivissä 1999/74/EY säädetään erityisvaatimukset munivien kanojen suojelemiseksi eri tuotantojärjestelmissä sekä jäsenvaltioiden mahdollisuudesta valita sopivimmat järjestelmät.(2) Direktiivin 1999/74/EY 7 artiklassa säädetään, että jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on rekisteröitävä kaikki kyseisen direktiivin soveltamisalaan kuuluvat tuotantolaitokset käyttäen tunnusnumeroita, joiden avulla markkinoille saatetut ihmisravinnoksi tarkoitetut munat voidaan jäljittää.(3) Tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista 26 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1907/90(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 5/2001(3), vaaditaan, että muniin on leimattava koodi, joka ilmaisee tuottajan tunnistenumeron ja jonka avulla käytetty tuotantotapa voidaan todeta.(4) Tuotantotavat määritellään tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä toukokuuta annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1274/91(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1651/2001(5), ja maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa 24 päivänä kesäkuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2092/91(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2491/2001(7).(5) Tuotantolaitosten rekisteröinti tunnistenumeroilla on edellytyksenä sille, että markkinoille saatetut ihmisravinnoksi tarkoitetut munat voidaan jäljittää.(6) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla1. Jäsenvaltioiden on:a) perustettava järjestelmä kaikkien direktiivin 1999/74/EY soveltamisalaan kuuluvien tuotantopaikkojen, jäljempänä "tuotantolaitos", rekisteröimiseksi ja annettava niille tunnistenumero tämän direktiivin liitteen säännösten mukaisesti;b) varmistettava, että jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle toimitetaan ainakin liitteen 1 kohdassa mainitut tiedot kustakin tuotantolaitoksesta jäsenvaltion vahvistamaan määräaikaan mennessä; tämän määräajan on oltava sellainen, että tuotantolaitosten rekisteröimiseen c alakohdan mukaisesti jää riittävästi aikaa;c) varmistettava, että kaikki tuotantolaitokset, joista toimitetaan vaaditut tiedot b alakohdan nojalla vahvistettuun määräaikaan mennessä, rekisteröidään ja niille annetaan tunnistenumero 31 päivään toukokuuta 2003 mennessä.2. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että 1 päivästä kesäkuuta 2003 alkaen:a) sellaisia tuotantolaitoksia, joista ei ole toimitettu 1 kohdan b alakohdan nojalla vaadittavia tietoja vahvistettuun määräaikaan mennessä, ei voida käyttää; jab) uusia tuotantolaitoksia ei oteta käyttöön ennen kuin ne on rekisteröity ja niille on annettu tunnistenumero.3. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jäsenvaltion toimivaltaisella viranomaisella on pääsy 1 kohdan mukaisesti perustettuun tuotantolaitosrekisteriin markkinoille saatettujen ihmisravinnoksi tarkoitettujen munien jäljittämistä varten.4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rekisteritietoihin tehtävistä muutoksista ilmoitetaan toimivaltaiselle viranomaiselle viipymättä ja että rekisteri saatetaan ajan tasalle heti, kun tällaiset tiedot on saatu.2 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 31 päivään maaliskuuta 2003 mennessä. Niiden on toimitettava nämä säännökset komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 30 päivänä tammikuuta 2002.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 203, 3.8.1999, s. 53.(2) EYVL L 173, 6.7.1990, s. 5.(3) EYVL L 2, 5.1.2001, s. 1.(4) EYVL L 121, 16.5.1991, s. 11.(5) EYVL L 220, 15.8.2001, s. 5.(6) EYVL L 198, 22.7.1991, s. 1.(7) EYVL L 337, 20.12.2001, s. 9.LIITETarvittaessa sovelletaan direktiivin 1999/74/EY 2 artiklan määritelmiä.1 REKISTERÖINTIÄ VARTEN TARVITTAVAT TIEDOTJokaisesta tuotantolaitoksesta on rekisteröitävä ainakin seuraavat tiedot:- tuotantolaitos:- tuotantolaitoksen nimi,- osoite,- munivista kanoista vastuussa oleva luonnollinen henkilö, jäljempänä "pitäjä":- nimi,- osoite,- muiden kyseisen pitäjän hoitamien tai omistamien direktiivin 1999/74/EY soveltamisalaan kuuluvien tuotantolaitosten rekisteröintinumerot,- tuotantolaitoksen omistaja, jos eri kuin pitäjä:- nimi- osoite- muiden kyseisen pitäjän hoitamien tai omistamien direktiivin 1999/74/EY soveltamisalaan kuuluvien tuotantolaitosten rekisteröintinumerot,- muut tuotantolaitosta koskevat tiedot:- jäljempänä 2.1 kohdassa tarkoitettujen määritelmien mukaiset tuotantotavat,- kuinka monta lintua tuotantolaitoksessa voidaan enintään pitää kerrallaan; jos käytössä on eri tuotantotapoja, mainitaan lisäksi, kuinka monta lintua tuotantolaitoksessa voidaan enintään pitää kerrallaan kutakin tuotantotapaa kohden.2 TUNNISTENUMEROTunnistenumeroon on sisällyttävä numero, joka ilmaisee 2.1 kohdan mukaisesti määritellyn tuotantotavan, ja sen perässä 2.2 kohdan mukainen jäsenvaltion koodi ja jäsenvaltion, jossa tuotantolaitos sijaitsee, vahvistama tunnisteluku.2.1 Tuotantotavan koodiAsetuksessa (ETY) N:o 1274/91, sellaisena kuin se on muutettuna, määritellyt tuotantolaitoksessa käytetyt tuotantotavat ilmaistaan seuraavilla koodeilla:>TAULUKON PAIKKA>Asetuksessa (ETY) N:o 2092/91 vahvistetuin edellytyksin tuottavissa tuotantolaitoksissa käytettävä tuotantotapa ilmaistaan seuraavasti:>TAULUKON PAIKKA>2.2 Jäsenvaltion rekisteröintikoodi>TAULUKON PAIKKA>2.3 Tuotantolaitosten tunnistetiedotKunkin jäsenvaltion on pantava täytäntöön järjestelmä, jolla kullekin rekisteröitävälle tuotantolaitokselle voidaan antaa ainutkertainen numero, jota voidaan käyttää myös muihin kuin tämän direktiivin tarkoituksiin sillä edellytyksellä, että tuotantolaitos voidaan varmasti tunnistaa.Jäsenvaltiot voivat lisätä tunnistelukuun merkkejä tuotantolaitoksen eri rakennuksissa pidettävien yksittäisten parvien tunnistamiseksi.


Avis juridique important

|

31985L0511

Neuvoston direktiivi 85/511/ETY, annettu 18 päivänä marraskuuta 1985, yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi

Virallinen lehti nro L 315 , 26/11/1985 s. 0011 - 0018 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 19 s. 0209  Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 39 s. 0033  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 19 s. 0209  Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 39 s. 0033

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 18 päivänä marraskuuta 1985,yhteisön toimenpiteistä suu- ja sorkkataudin torjumiseksi (85/511/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 ja 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettäeräs yhteisön tehtävistä eläinlääkinnän alalla on parantaa karjan terveydentilaa ja siten huolehtia karjanhoidon kannattavuudesta,suu- ja sorkkataudin puhkeaminen voi muuttua epitsoottiseksi ja aiheuttaa kuolleisuutta ja häiriöitä niin paljon, että se saattaa huomattavasti vähentää sikojen ja märehtijöiden hoidon kannattavuutta kokonaisuutena,heti, kun taudin esiintymistä epäillään, on toteutettava toimenpiteet, jotta välitön ja tehokas torjunta tautia vastaan voidaan aloittaa heti sen esiintymisen varmistuttua; toimivaltaisten viranomaisten on johdettava tätä torjuntaa ottaen huomioon, onko koko maassa tai sen osissa turvauduttu ennaltaehkäisevään rokotusohjelmaan vai ei; tietyin edellytyksin tällaista ohjelmaa noudattavat maat voivat sallia suu- ja sorkkatauti-virusta vastaan riittävästi immuunisuojattujen eläinten vapauttamisen teurastuksesta,on tarpeen estää taudin puhjettua sen kaikkinainen leviäminen valvomalla huolellisesti eläinten liikkumista ja mahdollisesti saastuneiden tuotteiden käyttöä sekä tarvittaessa turvautumalla rokotukseen,taudinmääritys ja asianomaisen viruksen tunnistaminen voidaan suorittaa niistä vastuussa olevissa laboratorioissa, jolloin yhteensovittamisen varmistaa yhteisön nimeämä vertailulaboratorio,kiireellisiin rokotuksiin käytettävän rokotteen tehokkuus ja turvallisuus on varmistettava siten, että yhteensovittamisen suorittaa yhteisön nimeämä erikoistunut laitos; lisäksi on pantava täytäntöön erityisiä yhteensovitettuja toimenpiteitä, kun havaitaan virustyyppejä tai sen muunnoksia, joita vastaan yhteisössä tavallisesti käytettävät rokotteet eivät tarjoa riittävää suojaa; tätä varten on osoittautunut tarpeelliseksi säätää, että rokottavien jäsenvaltioiden on laadittava monivuotiset rokotussuunnitelmat, jotka tutkitaan ja joita yhteisö tarpeen mukaan sovittaa yhteen,on tarpeen säätää menettelystä, jolla saadaan aikaan jäsenvaltioiden ja komission välinen tiivis yhteistyö, jatällä direktiivillä käyttöön otettavat järjestelyt ovat kokeiluluonteisia, ja niitä on tarkasteltava uudelleen tilanteen kehittymisen mukaisesti,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Tällä direktiivillä määritetään yhteisön vähimmäistoimenpiteet suu- ja sorkkataudin torjumiseksi riippumatta virustyypistä, joka sen on aiheuttanut, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön sisäistä kauppaa koskevien säännösten soveltamista.Tällä direktiivillä ei vaikuteta jäsenvaltioiden harjoittamaan ennalta ehkäisevään rokotuspolitiikkaan.2 artikla Tässä direktiivissä noudatetaan soveltuvin osin direktiivin 64/432/ETY(4) 2 artiklassa olevia määritelmiä.Lisäksi tarkoitetaan:a) "taudille alttiiseen lajiin kuuluvalla eläimellä" kaikkia tilalla olevia kotieläiminä pidettäviä tai villejä märehtijöitä tai sikoja,b) "reseptiivisellä eläimellä" kaikkia taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä, joita ei ole rokotettu tai jotka onrokotettu mutta joiden immuniteettia toimivaltainen viranomainen pitää riittämättömänä,c) "sairastuneella eläimellä" kaikkia taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä:- joissa on todettu mahdollisesti suu- ja sorkkataudista aiheutuvia kliinisiä oireita tai kuolemanjälkeisiä muutoksia,- joissa suu- ja sorkkataudin esiintyminen on virallisesti todettu laboratoriotutkimusten perusteella,d) "sairastuneeksi epäillyllä eläimellä" kaikkia taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä, joissa on kliinisiä oireita tai kuolemanjälkeisiä muutoksia, jotka ovat sellaisia, että suu- ja sorkkataudin esiintymistä voidaan perustellusti epäillä,e) "saastuneeksi epäillyllä eläimellä" kaikkia taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä, jotka   kerättyjen epitsootologisten tietojen perusteella   ovat suoraan tai epäsuorasti altistuneet suu- ja sorkkatautivirukselle.3 artikla Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että suu- ja sorkkataudin esiintymisestä tai epäillystä esiintymisestä on ilmoitettava viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle direktiivin 82/894/ETY(5) mukaisesti.4 artikla 1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tilalla ollessa yksi tai useampi eläin, joita epäillään suu- ja sorkkatautiin sairastuneeksi tai taudin saastuttamaksi, viralliset tutkimukset kyseisen taudin esiintymisen vahvistamiseksi tai poissulkemiseksi käynnistetään välittömästi, ja erityisesti, että virkaeläinlääkäri ottaa tai otattaa laboratoriotutkimuksiin tarvittavat näytteet.Kun epäillystä tartunnasta ilmoitetaan, toimivaltaisen viranomaisen on asetettava tila viralliseen valvontaan ja määrättävä erityisesti, että:- kaikista taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten luokista suoritetaan laskenta, ja kunkin luokan osalta merkitään muistiin jo kuolleiden, sairastuneiden tai todennäköisesti sairastuneiden tai saastuneiden eläinten määrät; laskenta on pidettävä ajan tasalla siten, että otetaan huomioon epäiltävänä aikana syntyvien tai kuolevien eläinten määrät; laskennan tulosten on oltava pyynnöstä saatavilla, ja ne voidaan tarkastaa jokaisen käynnin yhteydessä,- kaikki tilan taudille alttiiseen lajiin kuuluvat eläimet pidetään suojissaan tai muussa paikassa, jossa ne voidaan eristää,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä ei tuoda tilalle eikä viedä pois sieltä,- muihin lajeihin kuuluvia eläimiä ei tuoda tilalle tai viedä pois sieltä ilman toimivaltaisen viranomaisen lupaa,- kaikki taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten lihan tai raatojen tai eläinrehun, työkalujen, esineiden tai muiden aineiden kuten villan tai jätteiden tai ulosteiden, jotka voivat levittää suu- ja sorkkatautia, vieminen pois tilalta on kielletty ilman toimivaltaisen viranomaisen lupaa,- maidon vieminen pois tilalta on kielletty; jos maidon säilytys tilalla on vaikeaa, toimivaltainen viranomainen voi sallia maidon viemisen pois tilalta eläinlääkärin valvonnassa käsittelylaitokseen, jotta sille annetaan suu- ja sorkkatautivirusten tuhoutumisen varmistava lämpökäsittely,- henkilöiden liikkumisen tilalle ja pois sieltä on oltava toimivaltaisen viranomaisen luvan varaista,- kulkuneuvojen liikkumisen tilalle ja pois sieltä on oltava toimivaltaisen viranomaisen luvan varaista, ja tämän on määrättävä asianmukaiset ehdot, jotka ovat tarpeen suu- ja sorkkatautiviruksen leviämisen estämiseksi,- sellaisten rakennusten, joissa pidetään taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä, ja itse tilan sisään- ja uloskäynneissä käytetään asianmukaisia desinfiointikeinoja,- epitsootologinen selvitys suoritetaan 7 ja 8 artiklan mukaisesti.2 Toimivaltainen viranomainen voi laajentaa 1 kohdassa säädetyt toimenpiteet koskemaan naapuritiloja, jos niiden sijainti, rajat tai yhteydet taudista epäillyn tilan eläimiin antavat aiheen epäillä mahdollista saastumista.3 Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä ei luovuta, ennen kuin suu- ja sorkkatautia koskeva epäily on virallisesti poissuljettu.5 artikla Kun on todettu, että tilalla on yksi tai useampi 2 artiklan c kohdassa tarkoitettu eläin, jäsenvaltioiden on huolehdittava, että toimivaltainen viranomainen toteuttaa seuraavat toimenpiteet:1) virkaeläinlääkäri ottaa tai otattaa riittävät näytteet tutkittavaksi liitteessä I tarkoitetussa laboratoriossa, jos näitä näytteitä ja tutkimuksia ei ole otettu tai suoritettu 4 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisena epäilyksenalaisena aikana,2) edellä 4 artiklan 1 kohdassa lueteltujen toimenpiteiden lisäksi toteutetaan viipymättä seuraavat toimenpiteet:a) jäsenvaltiossa tai alueilla, joissa rokottaminen on kielletty:- kaikki taudille alttiiseen lajiin kuuluvat tilan eläimet on lopetettava paikalla virallisessa valvonnassa siten, että vältetään kaikki suu- ja sorkkatautiviruksen leviämisvaarat,- lopettamisen jälkeen edellä mainitut eläimet on hävitettävä virallisessa valvonnassa siten, että vältetään kaikki suu- ja sorkkatautiviruksen leviämisvaarat,- liha, joka on peräisin taudille alttiiseen lajiin kuuluvista tilan eläimistä, jotka on teurastettu taudin todennäköisen tilalle tulon ja virallisten toimenpiteiden täytäntöönpanon välisenä aikana, on kaikin mahdollisin keinoin jäljitettävä ja hävitettävä virallisessa valvonnassa siten, että vältetään kaikki suu- ja sorkkatautiviruksen leviämisvaarat,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien tilalla kuolleiden eläinten raadot on hävitettävä virallisessa valvonnassa siten, että vältetään kaikki suu- ja sorkkatautiviruksen leviämisvaarat,- kaikki 4 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitetut ainekset on hävitettävä tai käsiteltävä siten, että kaikkien niissä olevien suu- ja sorkkatautivirusten tuhoutuminen varmistuu; koko käsittely on suoritettava virkaeläinlääkärin ohjeiden mukaisesti,- maito ja maitotuotteet on hävitettävä siten, että vältetään kaikki suu- ja sorkkatautiviruksen leviämisvaarat,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten ja 4 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettujen aineisten hävittämisen jälkeen kaikki eläinsuojina käytetyt rakennukset, niiden ympäristö, sekä kuljetukseen käytetyt kulkuneuvot ja kaikki todennäköisesti saastuneet laitteet puhdistetaan ja desinfioidaan 10 artiklan mukaisesti,- tilalle ei saa tuoda uudelleen taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä ennen kuin vähintään 21 päivää 10 artiklan mukaisesti suoritettujen puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteiden suorittamisen jälkeen,- epitsootologinen selvitys on suoritettava 7 ja 8 artiklan mukaisesti,b) jäsenvaltioissa tai alueilla, joissa rokottaminen on järjestetty 14 artiklan määräyksiä noudattaen:i) - kaikki tilalla olevat altistuneet eläimet on lopetettava ja hävitettävä virallisessa valvonnassa. Eläinten tappamisen ja hävittämisen osalta jäsenvaltioiden on annettava tarpeelliset säännökset suu- ja sorkkatautiviruksen kaikkinaisen säilymis- ja leviämisvaaran estämiseksi ja kaikkien haitallisten ympäristövaikutusten estämiseksi erityisesti silloin, kun tappaminen ei tapahdu paikalla, kuljetuksen on tapahduttava erikoisvarustetussa ajoneuvossa suu- ja sorkkatautiviruksen kaikkinaisen leviämisen estämiseksi.- jos suu- ja sorkkatautiviruksen tyyppi, alatyyppi tai muunnos on määritelty tai jos niitä koskevat tiedot ja epidemiologiset tosiasiat osoittavat käytetyn rokotteen turvaavan immuniteettisuojan kyseistä virusta vastaan, jäsenvaltiot voivat:- rajoittaa eläinten teurastuksen ja hävittämisen tartunnan saaneisiin eläimiin,- sallia tartunnasta tai sen epäilystä vapaiden eläinten lihan ja maidon tarkoituksenmukaisen lämpökäsittelyn eläinlääkärin valvonnan alaisena;ii) edellä i alakohdassa säädettyihin toimenpiteisiin liittyy jäljelle jäävien eläinten rokottaminen tai uudelleen rokottaminen 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti;iii) a alakohdan kolmannen, neljännen ja viidennen luetelmakohdan toimenpiteitä sovelletaan vastaavasti ja lukuun ottamatta i kohdassa mainittua lämpökäsittelyä, a alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa säädettyjä toimenpiteitä;3) mitä 1 kohdassa säädetään, ei sovelleta, jos kysymyksessä on sekundäärinen tautipesäke, joka on epidemiologisesti yhteydessä ensimmäiseen tautipesäkkeeseen, jota varten näytteet on jo otettu.4) toimivaltainen viranomainen voi laajentaa 1 kohdassa säädetyt toimenpiteet koskemaan naapuritiloja, jos niiden sijainti, rajat tai yhteydet taudista epäillyn tilan eläimiin antavat aiheen epäillä mahdollista saastumista.6 artikla 1 Kun on kyse kahdesta tai useammasta erillisestä tuotantoyksiköstä muodostuvasta tilasta, toimivaltainen viranomainen voi poiketa 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan ensimmäisen ja toisen luetelmakohdan ja 2 artiklan b alakohdan i alakohdan vaatimuksista tartunnan saaneen tilan terveiden tuotantoyksiköiden osalta sillä edellytyksellä, että virkaeläinlääkäri on todennut näiden yksiköiden rakenteen ja koon sekä niissä suoritettavien toimintojen olevan täysin erilliset eläinten säilytyksen, ylläpidon ja ruokkimisen osalta siten, että virus ei pääse leviämään toisesta toiseen.Samat toimenpiteet ja 5 artiklan 2 kohdan a alakohdan kuudennen luetelmakohdan vaatimuksista poikkeaminen voidaan ulottaa maidontuotantotiloihin sillä edellytyksellä, että lypsäminen suoritetaan kussakin yksikössä täysin erillisesti.2 Niissä tapauksissa, joissa 1 kohtaa sovelletaan, jäsenvaltioiden on vahvistettava yksityiskohtaiset säännökset sen täytäntöönpanosta annettuja terveystakeita vastaavasti. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle.3 Jäljempänä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen voidaan päättää, että 2 kohdassa säädettyjä toimenpiteitä on muutettava, jotta voidaan varmistaa niiden yhteensovittaminen jäsenvaltioissa säädettyjen toimenpiteiden kanssa.7 artikla Epitsootologisen selvityksen on sisällettävä seuraavat seikat:- aika, jona suu- ja sorkkatautia on voinut esiintyä tilalla ennen kuin siitä ilmoitettiin tai sitä epäiltiin,- suu- ja sorkkataudin mahdollinen alkuperä tilalla sekä muiden sellaisten tilojen tunnistaminen, joilla on samasta lähteestä mahdollisesti sairastuneita tai alttiiseen lajiin kuuluvia tartunnan saaneita eläimiä,- henkilöiden, kulkuneuvojen ja 4 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettujen aineiden liikkuminen, jotka todennäköisesti ovat kuljettaneet suu- ja sorkkatautivirusta kyseisille tiloille tai niiltä pois.8 artikla 1 a) Kun virkaeläinlääkäri toteaa tai vahvistettujen tietojen perusteella katsoo, että suu- ja sorkkatauti on voinut tulla muilta tiloilta 4 artiklassa tarkoitetulle tilalle tai viimeksi mainitulta tilalta muille tiloille henkilöiden, eläinten tai kulkuneuvojen liikkumisen tuloksena tai jollakin muulla tavalla, nuo muut tilat on asetettava viralliseen valvontaan 4 artiklan mukaisesti, eikä tätä valvontaa lopeteta, ennen kuin 4 artiklassa tarkoitetulla tilalla epäilty suu- ja sorkkataudin esiintymisen mahdollisuus on virallisesti poissuljettu,b) kun virkaeläinlääkäri toteaa tai vahvistettujen tietojen perusteella katsoo, että suu- ja sorkkatauti on voinut tulla 5 artiklassa tarkoitetulle tilalle muilta tiloilta henkilöiden, eläinten tai kulkuneuvojen liikkumisen seurauksena tai jollakin muulla tavalla, nuo muut tilat on asetettava viralliseen valvontaan 4 artiklan mukaisesti,c) kun virkaeläinlääkäri toteaa tai vahvistettujen tietojen perusteella katsoo, että suu- ja sorkkatauti on voinut tulla 5 artiklassa tarkoitetulta tilalta muille tiloille henkilöiden, eläinten tai kulkuneuvojen liikkumisen seurauksena tai jollakin muulla tavalla, kyseisiä muita tiloja on kohdeltava 4 artiklan säännösten mukaisesti,2 Kun tila on 1 kohdan säännösten alainen, toimivaltaisen viranomaisen on kiellettävä eläinten vieminen pois tilalta, muutoin kuin kuljetettavaksi virallisen valvonnan alaisena suoraan teurastamolle hätäteurastusta varten, 15 päivän ajan, kun kyseessä ovat 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut tilat, ja 21 päivän ajan, kun kyseessä ovat 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tilat. Ennen tällaisen luvan myöntämistä virkaeläinlääkärin on suoritettava karjan tarkastus ja todettava, että yhtään eläintä ei epäillä sairastuneeksi.3 Kun toimivaltainen viranomainen katsoo olosuhteiden sen sallivan, se voi rajoittaa 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt toimenpiteet tilan osaan ja sillä oleviin eläimiin edellyttäen, että siellä olevat eläimet on säilytetty, pidetty ja ruokittu täysin erillään.9 artikla 1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että suu- ja sorkkataudin taudinmäärityksen tultua virallisesti todetuksi, toimivaltainen viranomainen muodostaa tartunnan saaneen tilan ympärille suojavyöhykkeen, jonka säde on vähintään kolme kilometriä ja valvontavyöhykkeen, jonka säde on vähintään 10 kilometriä. Vyöhykkeiden muodostamisessa on otettava huomioon luonnolliset rajat ja valvontamahdollisuudet.2 a) Suojavyöhykkeillä sovelletaan seuraavia toimenpiteitä:- kaikki taudille alttiita eläinlajeja pitävät tilat ja eläimet on laskettava; tiloilla on käytävä määräajoin;- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten liikkuminen kielletään yleisillä tai yksityisillä teillä, lukuun ottamatta tilojen huoltoteitä,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä ei ensimmäisten 15 päivän aikana saa viedä pois tilalta, jolla niitä pidetään, muutoin kuin kuljetettavaksi kiireellistä teurastusta varten virallisessa valvonnassa suoraan tuolla vyöhykkeellä sijaitsevaan teurastamoon, tai jos tuolla vyöhykkeellä ei ole eläinlääkärin valvonnassa olevaa teurastamoa, toimivaltaisen viranomaisen nimeämään teurastamoon. Toimivaltainen viranomainen voi sallia tällaisen siirron vasta, kun virkaeläinlääkärin suorittama tilan kaikkien taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten tarkastuksen perusteella on ollut mahdollista todeta, ettei tilalla ole tartunnan saaneiksi epäiltyjä eläimiä,- kiertävä siitospalvelu kielletään,- keinosiemennys kielletään ensimmäisten 15 päivän ajaksi, ellei sitä suorita kyseinen viljelijä tilalla olevalla siemennesteellä tai suoraan keinosiemennysasemalta toimitetulla spermalla,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten messut, markkinat, esittelyt tai muut kokoontumiset, mukaan luettuna kokoaminen ja jakelu, kielletään,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten kuljetus kielletään, lukuun ottamatta pääteitä tai päärautateitä pitkin tapahtuvaa kauttakuljetusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kolmannen luetelmakohdan toisessa virkkeessä säädetyn soveltamista.b) suojavyöhykkeellä sovellettavia toimenpiteitä on jatkettava vähintään 15 päivää sen jälkeen, kun kaikki 5 artiklassa tarkoitetut eläimet on hävitetty tilalta ja tilan alustavat puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet on suoritettu 10 artiklan mukaisesti. Jäljempänä 3 kohdassa valvontavyöhykettä varten määritellyt toimenpiteet ovat kuitenkin voimassa suojavyöhykkeellä 3 kohdan b alakohdassa säädetyn ajan.3 a) Valvontavyöhykkeellä on sovellettava seuraavia toimenpiteitä:- kaikki taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä pitävät tilat inventoidaan,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten liikkuminen yleisillä teillä on kielletty lukuun ottamatta laitumelle vientiä,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten kuljetus valvontavyöhykkeellä on toimivaltaisen viranomaisen luvan varaista,- eläimiä ei ensimmäisten 15 päivän aikana saa viedä pois valvontavyöhykkeeltä. Eläimiä ei saa 15. ja 30. päivän välillä viedä pois mainitulta vyöhykkeeltä muutoin kuin kuljetettavaksi kiireellistä teurastusta varten virallisessa valvonnassa suoraan teurastamoon. Toimivaltainen viranomainen voi sallia tällaisen siirron vasta, kun virkaeläinlääkäri on tutkinut kaikki kyseiset eläimet ja vahvistanut, että yhtäkään eläintä ei epäillä sairastuneeksi,- kiertävä siitospalvelu kielletään,- taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten messut, markkinat, esittelyt tai muut kokoontumiset kielletään.b) valvontavyöhykkeen toimenpiteitä on jatkettava vähintään 30 päivää sen jälkeen, kun kaikki 5 artiklassa tarkoitetut eläimet on hävitetty tilalta ja tilan alustavat puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet on suoritettu 10 artiklan mukaisesti.10 artikla Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että:- toimivaltainen viranomainen on virallisesti hyväksynyt käytettävät desinfiointiaineet ja niiden pitoisuudet,- puhdistus- ja desinfiointitoimenpiteet suoritetaan virallisessa valvonnassa virkaeläinlääkärin antamien ohjeiden mukaisesti.11 artikla 1 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että:- suu- ja sorkkataudin esiintymisen havaitsemiseksi tehtävät laboratoriotestit suoritetaan kansallisessa laboratoriossa, joka on ilmoitettu liitteessä, jota voidaan muuttaa ja täydentää 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Tällä laboratoriotestauksella on tarvittaessa ja erityisesti sairauden ensiesiintymisen yhteydessä selvitettävä asianomaisen viruksen tyyppi, alatyyppi ja tarpeen mukaan muunnos, jotka voidaan tarvittaessa todeta yhteisön nimeämässä vertailulaboratoriossa,- yksi liitteessä I mainituista kansallisista laboratorioista on vastuussa kussakin jäsenvaltioissa sovellettavien vaatimusten ja taudinmääritysmenetelmien yhteensovittamisesta,- ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetut kansalliset laboratoriot ovat yhteydessä yhteisön nimeämään vertailulaboratorioon.2 Neuvosto nimeää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta 1 päivään tammikuuta 1987 mennessä 1 kohdassa tarkoitetun vertailulaboratorion sekä päättää sen valtuuksista ja yksityiskohtaisista säännöksistä 1 kohdan toisen luetelmakohdan täytäntöön panemiseksi.12 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että:- siirrettäessä taudille alttiiseen lajiin kuuluvia eläimiä pois tilalta, jolla niitä pidetään, ne merkitään siten, että niiden alkuperätila tai tila, jolta ne on tuotu, sekä niiden liikkuminen voidaan jäljittää nopeasti. Joitakin eläinluokkia varten ja ottaen huomioon mitä yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi 22 päivänä tammikuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/217/ETY(6) 13 artiklassa, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 84/645/ETY(7), säädetään, toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin tietyissä olosuhteissa ja tautitilanteen huomioon ottaen sallia muita tapoja, joilla nopeasti jäljitetään niiden alkuperätila tai tila, jolta ne on tuotu, sekä niiden liikkuminen. Menettelyt eläinten tunnistamiseksi tai niiden alkuperätilan jäljittämiseksi, vahvistaa toimivaltainen viranomainen,- eläinten omistaja tai hoitaja on velvollinen toimittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle tämän pyynnöstä tietoja eläimistä, jotka tuodaan hänen tilalleen tai viedään pois sieltä,- kaikkien henkilöiden, jotka toimivat taudille alttiiseen lajiin kuuluvien eläinten kuljetuksessa tai kaupassa, on kyettävä toimittamaan toimivaltaiselle viranomaiselle tietoja kuljettamiensa tai kauppaamiensa eläinten liikkeistä ja antamaan kaikki tällaisia tietoja koskevat yksityiskohdat.13 artikla 1 Jos tilalla todetaan esiintyvän suu- ja sorkkatautia, torjuntatoimenpiteitä voidaan täydentää rokottamalla tartuntavaaran uhkaamalla tilalla olevat tartunnalle alttiit eläimet alueella, jonka rajat toimivaltainen viranomainen määrää.2 Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa jäsenvaltioiden on huolehdittava, että:a) alttiiden eläinlajien rokottaminen tai uudelleen rokottaminen kielletään 4 artiklassa tarkoitetuilla tiloilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohdan toisessa luetelmakohdassa säädetyn poikkeuksen soveltamista ja niiden kansallisten säädösten soveltamista, joissa säädetään kaikkien taudille alttiiden eläinlajien tai niiden osan ennaltaehkäisevästä rokottamisesta alueen osassa tai koko alueella;b) seerumin käyttö kielletään;c) käytettävän suu- ja sorkkatautirokotteen tyypin ja käyttötavan on oltava 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päätettyjen yleisten suositusten mukaista;d) käytettävän rokotteen on oltava toimivaltaisen viranomaisen sallima niiden kasallisten laboratorioiden valvonnan perusteella, joiden toiminnan sovittaa yhteen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti nimetty laitos;e) kaikkien kolmansista maista tuotujen rokotteiden on täytettävä c alakohdassa säädetyt edellytykset ja niiden on oltava tarkastettuja d alakohdan vaatimuksia vastaavasti;Neuvosto antaa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta yksityiskohtaiset säännökset rokotteita koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta ja rokotteiden valvonnasta yhteisön alueella.3 Niissä tapauksissa, joissa ilmenee sellaisia suu- ja sorkkatautiviruksen tyyppejä, alatyyppejä ja muunnoksia, joita vastaan tavanomaiset rokotteet eivät anna suojaa, kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava tästä välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille määrittäen ne kiireelliset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen rokotteiden koostumuksen mukauttamiseksi ja niiden käyttämiseksi.4 Jos edellä tarkoitettujen kansallisten toimenpiteiden perusteella näyttää olevan tarpeen päättää toimenpiteistä yhteisön tasolla, niistä on päätettävä 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.14 artikla 1 Jäsenvaltioiden, jotka sallivat suu- ja sorkkatautirokotuksen, on laadittava monivuotinen rokotussuunnitelma, joka niiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille pysyvässä eläinlääkintäkomiteassa.Tässä suunnitelmassa on esitettävä:i) - rokotusten tiheys- sellaisten rokotteiden tuotantoa ja valvontaa koskevat vaatimukset ja käyttömuodot, jotka on tarkoitettu käytettäviksi suu- ja sorkkataudin eri ilmenemistapauksissa,- suojaa osoittava vaatimus,- muunnoksilla suoritettavan ristikkäisimmuniteetin valvonta,- suunniteltuun rokotusohjelmaan asetettavien eläinlajien ja -ryhmien määrittely,- rokotteen jakelua, säilyttämistä, varastointia ja käyttöä koskevan valvonnan keinot,ii) - käytettyjen virusten kannat,- kunkin rokotteen ominaisuudet ja koostumus.2 Jäsenvaltioiden kansallisten suu- ja sorkkataudin vastustamissuunnitelmien osana määräämien ja 1 kohdan i alakohdassa säädettävien toimenpiteiden yhteensovittamisesta päätetään 16 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen niiden tehokkuuden varmistamiseksi.3 Neuvosto nimeää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta 1 päivään tammikuuta 1987 mennessä 13 artiklassa tarkoitetun erikoistuneen laitoksen ja päättää sen valtuuksista sekä rokotteiden ristikkäisimmuniteetin valvonnasta.4 Komissio antaa 1 päivään tammikuuta 1989 mennessä neuvostolle kertomuksen siihen tarvittaessa liittyvine ehdotuksineen suu- ja sorkkataudin vastaisten rokotteiden tuotantoa ja jakelua koskeviksi säännöiksi sekä ehdotuksineen suu- ja sorkkataudin vastaisten rokotteiden varastosta yhteisössä.15 artikla Jos suu- ja sorkkatauti saa jäsenvaltion alueella hälyttävät mittasuhteet ja toimenpiteistä huolimatta, erityisesti 13 artiklasta huolimatta, tartunta leviää ja kehittyy edelleen rokotusalueen ulkopuolelle, jäsenvaltio, joka ei harjoita ennaltaehkäisevää rokottamista koko alueellaan tai osassa sitä, voi toteuttaa tällaisen rokottamisen koko alueellaan tai osassa sitä ja soveltaa 5 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädettyjä toimenpiteitä. Sen on ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.16 artikla 1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian esittää päätöksellä 68/361/ETY(8) perustetulle pysyvälle eläinlääkintäkomitealle, jäljempänä "komitea", komitean puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion pyynnöstä.2 Jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3 Komission edustaja tekee ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa näistä toimenpiteistä kahden päivän kuluessa. Lausunnot annetaan 54 äänen enemmistöllä.4 Komissio päättää toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön viipymättä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos ne eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto tekee päätöksen toimenpiteistä määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole päättänyt toimenpiteistä 15 päivän kuluessa siitä, kun asia esitettiin sille, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön viipymättä, jollei neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt mainittuja toimenpiteitä.17 artikla 1 Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian esittää komitealle sen puheenjohtaja joko omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion pyynnöstä viipymättä.2 Jäsenvaltioiden äänet painotetaan komiteassa perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3 Komission edustaja tekee ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunnot annetaan 54 äänen enemmistöllä.4 Komissio päättää toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön viipymättä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos ne eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto tekee päätöksen toimenpiteistä määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole päättänyt toimenpiteistä 3 kuukauden kuluessa siitä, kun asia esitettiin sille, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön viipymättä, ellei neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt mainittuja toimenpiteitä.18 artikla Neuvosto tarkastelee tilannetta yhdenmukaistamisen jatkamisen kannalta uudelleen ennen 1 päivää tammikuuta 1990 suu- ja sorkkataudin valvonnasta saatuun kokemukseen perustuvan komission kertomuksen ja siihen mahdollisesti liittyvien ehdotusten perusteella.19 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1987.20 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 18 päivänä marraskuuta 1985.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. FISCHBACH(1) EYVL N:o C 248, 22.9.1982, s. 3(2) EYVL N:o C 242, 12.9.1983, s. 128(3) EYVL N:o C 77. 21.3.1983, s. 5(4) EYVL N:o 121, 29.7.1964, s. 1977/64(5) EYVL N:o L 378, 31.12.1982, s. 58(6) EYVL N:o L 47, 21.2.1980, s. 11(7) EYVL N:o L 339, 27.12.1984, s. 33(8) EYVL N:o 255, 18.10.1968, s. 23LIITE >TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31982L0885

Neuvoston direktiivi 82/885/ETY, annettu 10 päivänä joulukuuta 1982, tilalämmittämiseen ja kuuman veden tuottamiseen käytettävien lämmönkehittimien suorituskyvystä uusissa ja olemassa olevissa muissa kuin teollisuusrakennuksissa sekä lämpöeristyksestä ja kuuman talousveden jakeluputkien eristämisestä uusissa muissa kuin teollisuusrakennuksissa annetun direktiivin 78/170/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 378 , 31/12/1982 s. 0019 - 0023 Espanjank. erityispainos: Luku 12 Nide 4 s. 0088  Portugalink. erityispainos: Luku 12 Nide 4 s. 0088  Suomenk. erityispainos Alue 12 Nide 2 s. 0060  Ruotsink. erityispainos Alue 12 Nide 2 s. 0060

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 10 päivänä joulukuuta 1982,tilalämmittämiseen ja kuuman veden tuottamiseen käytettävien lämmönkehittimien suorituskyvystä uusissa ja olemassa olevissa muissa kuin teollisuusrakennuksissa sekä lämpöeristyksestä ja kuuman talousveden jakeluputkien eristämisestä uusissa muissa kuin teollisuusrakennuksissa annetun direktiivin 78/170/ETY muuttamisesta (82/885/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 103 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),sekä katsoo, ettädirektiivissä 78/170/ETY () vaaditaan jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki uudet tilalämmittämiseen tai kuuman talousveden tuottamiseen käytettävät lämmönkehittimet uusissa tai olemassa olevissa muissa kuin teollisuusrakennuksissa täyttävät suorituskykyä koskevat vähimmäisvaatimukset,edellä mainitussa direktiivissä säädetään, että näiden suorituskykyä koskevien vähimmäisvaatimusten noudattaminen olisi varmistettava tarkastuksella kehittimen valmistus- tai asennusvaiheessa,direktiivissä säädetään lisäksi, että jos lämmönkehittimet tarkastetaan asennusvaiheessa, energiahäviöt eivät saa ylittää jäsenvaltioissa vahvistettua tasoa,direktiivissä säädetään kuitenkin, että ne laitteet, joita ei voida tarkastaa valmistusvaiheessa, on saatettava myöhempään tarkastukseen sen jälkeen, kun tarkoituksenmukaiset tekniset tutkimukset on tehty,tutkimusten päätyttyä olisi annettava näitä lämmönkehittimiä koskevat säännökset,kehittimen, jota ei valmistusvaiheessa ole testattu, osalta nämä tutkimukset pidentävät asennuksen ja paikalla suoritettavan tarkastuksen välistä aikaa,lisäksi nämä tutkimukset ovat johtaneet käytännesääntöjen suunnitteluun osoittamaan menettelyjä, joita on noudatettava nestemäistä tai kaasumaista polttoainetta polttavan lämmönkehittimen, joka tarkastetaan asennuksen yhteydessä, suorituskyvyn testauksessa paikan päällä,sen vuoksi on tarpeen toteuttaa kyseisten kehittimien tarkastukset edellä tarkoitettujen sääntöjen mukaisesti, mikä muodostaa vähimmän yhteisen perustan yhteisössä; sääntöjä ei sovelleta kiinteän polttoaineen lämmönkehittimiin,on tarkoituksenmukaista asennuksen yhteydessä suoritettavaan tarkastukseen liittyvien sääntöjen noudattamisen tarkastamiseksi säätää samanlaisesta arvokilvestä kuin valmistusvaiheessa testattavien lämmönkehittimien osalta; tämä kilpi voidaan korvata tarkastuskertomuksella; jos suorituskykyä koskevia vaatimuksia tai energiahäviön tasoja ei noudateta, tarkastuskertomus on toimitettava toimivaltaiselle hallintoviranomaiselle,tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin olisi sisällytettävä toimenpiteet, joihin on ryhdytty jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämiseksi tämän direktiivin tarkoittamilla aloilla ja niiden pitäisi helpottaa meneillään olevaa yhdenmukaistamis- ja standardointityötä ja ne pitäisi ottaa huomioon näillä aloilla sekä yhteisön tasolla että kansainvälisesti, jasen vuoksi direktiiviä 78/170/ETY olisi muutettava,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiiviä 78/170/ETY seuraavasti:1. Lisätään ilmaisu "taloudellisesti perusteltu" ilmaisun "suorituskyvyn vähimmäisvaatimukset" eteen 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa;2. Korvataan 1 artiklan 1 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:"Sähköiset lämmönkehittimet vastuksineen, lämmönkehittimet ja yhteydet kaukolämpöverkostoon jätetään soveltamisalan ulkopuolelle.";3. Poistetaan 1 artiklan 1 kohdan viimeinen alakohta;4. Lisätään 1 artiklaan seuraava:"3 a. Asennusvaiheen aikana tarkastettavien lämmönkehittimien, jotka eivät täytä suorituskyvyn vähimmäisvaatimuksia, on oltava toimivaltaisen hallintoviranomaisen päätöksen mukaisia ja viranomainen voi määrätä kehittimen poistettavaksi käytöstä; näiden vaatimusten noudattaminen varmennetaan arvokilvellä, josta on käytävä ilmi vähintään 3 kohdassa tarkoitetut tiedot, lukuun ottamatta viimeistä alakohtaa, joka koskee luokitellulla teholla toimivan kehittimen kulutusta.Viittaus viidennessä alakohdassa tarkoitettuun lämmönsiirtonesteen enimmäislämpötilaan voidaan jättää pois, jos lämpötila on eritelty toisessa asiakirjassa.Tarkastuslaitoksen on toimitettava käyttäjälle tarkastuskertomus jäsenvaltion vahvistamassa muodossa; tarkastuskertomuksesta on käytävä ilmi erityisesti ne tiedot, jotka on oltava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa arvokilvessä; tarkastuskertomus voi korvata kilven.Jos tarkastuskertomuksesta ilmenee, että lämmönkehitin ei täytä suorituskyvyn vähimmäisvaatimuksia, tarkastuslaitoksen on toimitettava jäljennös tarkastuskertomuksesta toimivaltaiselle hallintoviranomaiselle. Lämmönkehittimen ollessa peräisin toisesta jäsenvaltiosta on tarkastuspaikan toimivaltaisen hallintoviranomaisen, omistajan suostumuksella, toimitettava hankkijalle tämän pyynnöstä jäljennös tarkastuskertomuksesta.3 b. Lämmönkehittimen asennusvaiheen aikainen tarkastus on tehtävä tämän direktiivin liitteenä olevien käytännesääntöjen mukaisesti. Säännöt muodostavat tarkastusmenettelyä koskevan vähimmän yhteisen perustan yhteisössä. Niitä voidaan jäsenvaltioiden päätöksillä täydentää, mutta ei kumota tai muuttaa. Sääntöjä ei sovelleta kiinteän polttoaineen lämmönkehittimiin eikä kondenssikattiloihin.";5. Korvataan 1 artiklan 4 kohta seuraavasti:"4. Asennusvaiheessa tarkastettavista lämmönkehittimistä jäsenvaltiot voivat antaa suorituskyvyn vähimmäisvaatimusten asemesta energiahäviön enimmäistasot käytännesääntöjen 3.1 kohdan mukaisesti.Sellaisissa tapauksissa sovelletaan 3 a ja 3 b kohdan säännöksiä."2 artiklaLisätään direktiiviin 78/170/ETY tämän direktiivin liite.3 artiklaJäsenvaltioiden on toteutettava asennuksenaikaista lämmönkehittimien testausta koskevat toimenpiteet 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 10 päivänä joulukuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. FENGER MOELLER() EYVL N:o C 175, 14.7.1980, s. 12() EYVL N:o C 300, 18.11.1980, s. 6() EYVL N:o L 52, 23.2.1978, s. 32LIITEKÄYTÄNNESÄÄNNÖT NESTEMÄISTÄ TAI KAASUMAISTA POLTTOAINETTA POLTTAVAN, MUISSA KUIN TEOLLISUUSRAKENNUKSESSA TILALÄMMITYKSEEN TAI KUUMAN TALOUSVEDEN TUOTANTOON KÄYTETTÄVÄN LÄMMÖNKEHITTIMEN ASENNUSAIKAISEN SUORITUSKYVYN TESTAAMISEKSITESTAUSMENETTELY JA HÄVIÖIDEN MÄÄRITTÄMINEN1 YLEISTÄ1.1 Jos lämmönkehittimessä voidaan käyttää erilajisia polttoaineita (nestemäisiä tai kaasumaisia), testi tehdään kaikilla niillä polttoainelajeilla, jotka ovat valmistajan tietojen mukaisia ja testin aikaan saatavilla.1.2 Savukaasujen poistokanava varustetaan sisäpuolisilla mitta-antureilla ja savukaasun näytteenotolla.1.3 Jokaisen mittauksen tarkkuuden on oltava sellainen, että jäsenvaltioiden vahvistama tulosten kokonaistarkkuus voidaan saavuttaa.1.4 Testi on tehtävä kohtuullisen ajan kuluessa ja mieluummin käyttämällä kehittimen nimellistä lämpötehoa. Jos tämä on mahdotonta, olisi käytettävä sitä lähinnä olevaa kuormitusta. Jos lämmönkehitin on suunniteltu toimimaan kahdella tai useammalla kuormituksella, on jäsenvaltioiden pyynnöstä tehtävä myös vähennetty kuormitustesti. Käytetyt kuormitukset on arvioitava luotettavalla menetelmällä.1.5 Suorituskyky, joko suoralla tai epäsuoralla menetelmänä määriteltynä, on ilmaistava prosentteina perustuen kuormituksessa polttimeen syötetyn polttoaineen lämpöarvoon nettona tai bruttona siten kuin 1.4 kohdassa tarkoitetaan.2 TESTAUSOLOSUHTEET2.1 Kehittimen valmistelu2.1.1 Käyttäjän vastuulla on, valmistajan tai asentajan mahdollisella avulla, tehdä ennen testiä tarpeelliseksi katsomansa kehittimen puhdistaminen, säätäminen ja valmisteleminen. Toimivaltaiset hallintoviranomaiset voivat määrätä sellaisen puhdistuksen pakolliseksi.2.1.2 Kehittimen tiiviys ja polttoaineen liitäntä on tarkastettava.2.2 Kehittimen yksilöinti2.2.1 Ennen testiä on tarkastuslaitoksen, jäljempänä "laitos", kirjattava kaikki tarvittavat tiedot lämmönkehittimen yksilöimiseksi ja ainakin sen tunnusomaiset piirteet tai erityispiirteet, kuten ne, jotka arvokilvessä on ilmoitettu tai kokoonpano- ja käyttöohjeissa käyttäjälle annettu valmistajan, valmistuksen, valmistusvuoden ja lämpöluokituksen osalta.2.2.2 Laitoksen on tarkastettava tarvittavien edellytysten täyttyminen sen varmistamiseksi, ettei testin aikana tapahdu häiriöitä, jotka voisivat vaikuttaa haitallisesti testin pätevyyteen. Tätä varten sen on erityisesti vaadittava käyttäjää antamaan todistukset tai osoittamaan muilla keinoilla se, että kattilahuoneelle ja koko kattilahuonealueelle määrätyt turvallisuustarkastukset on tehty. Tämä ehto voidaan katsoa täytetyksi jäsenvaltioissa, joissa lämmönkehittimiä ei voida asentaa tai ottaa käyttöön ilman ennakkoturvatarkastuksia. Jos kansallisissa säännöksissä ei edellytetä sellaisia tarkastuksia, laitoksella on oikeus järkevään turvallisten työskentelyolosuhteiden varmistamiseen ennen tarkastuksen tekemistä.Jos laitos ei ole tyytyväinen edellä tarkoitettujen kohtien täyttämiseen, laitos voi kieltäytyä tekemästä tarkastusta; siinä tapauksessa se laatii erityislausunnon.2.3 Koekäyttö2.3.1 Ennen testiä laitos voi tehdä koekäytön tarkastusta varten asennettujen mittauslaitteiden toiminnan tarkastamiseksi ja säätämiseksi ennakkoon. Laitoksen on tarkastettava, että kaikki mitat ovat tarkkuudeltaan vaadittua tasoa. Etenkin, jos laitos päättää käyttää tiettyjä mittalaitteita, jotka ovat osana asennuksen tavanomaista laitteistoa, sen on varmistauduttava, että ne täyttävät toivottavat ehdot tarkkuudesta ja luotettavuudesta.2.3.2 Käyttäjän vastuulla on tehdä, valmistajan tai asentajan avustamana ja kehittimen omistajan luvalla, kehittimen lopulliset säädöt, jotka voivat olla tarpeen ja antaa erilaisiin ohjeisiin lisäselvityksiä parhaiden testausolosuhteiden luomiseksi.2.4 Testi2.4.1 Ainoastaan laitos on vastuussa testaustoimenpiteistä.2.4.2 Testi on suoritettava muuttumattomissa olosuhteissa polttoainesyötön ja polttoilmamäärän pysyessä vakiona.2.4.3 Testin kuluessa laitoksen on tehtävä 3 kohdassa edellytetyt pakolliset mittaukset ja 4 kohdassa edellytetyt vapaaehtoiset mittaukset. Sen on laadittava 5 kohdassa tarkoitettu seloste.3 POLTTOKAASUHÄVIÖIDEN MÄÄRITTÄMINEN3.1 Vapaan lämpöhäviön mittaus Jos suorituskyky määritellään epäsuoralla menetelmällä, laitoksella on oikeus mitata polttokaasujen hiilidioksidi- tai happiprosentti.Sen on sovellettava kaavaa, joka lisättynä polttokaasujen ja polttoilman välisellä lämpötilaerolla yhdistyy tarkoitusta vastaaviksi vakioiksi. Jäsenvaltion, jonka toimivallan alaisuudessa tarkastusta suorittava laitos on, tulee olla julkaissut kaavan ja vakiot tai vahvistanut standardin.Virallisten määräysten tai standardin puuttuessa lämpöhäviöt voidaan laskea polttoaineen ominaisuuksista, sen lämpöarvosta ja ilman ylimäärästä käyttämällä taulukoita, joissa annetaan polttokaasujen ominaislämpö ja jotka on julkaissut 12. maailman kaasukongressi (doc. IGU/E/17/73).Edellä tarkoitettua menettelyä ei sovelleta kondenssikattiloihin.3.2 Polttokaasujen tilavuuden mittaaminen Laitoksen on tehtävä tämä mittaus, jos kehitin käyttää nestemäistä polttoainetta tai nestekaasua syötettynä nestemäisessä muodossa; mittaus on tehtävä tarkoitusta vastaavaa koetta käyttämällä; tulos on ilmaistava sopimuksen mukaisina savunumeroina (0 P9).4 MUITA TARKASTUKSIA (VAPAAEHTOISIA)4.1 Häkäjäljet Laitos valtuutetaan tarkastamaan, etteivät kehittimen polttokaasut sisällä häkää sellaisia määriä, että 3.1 kohdan mukaisesti tehdyt mittaustulokset olisivat kyseenalaisia.4.2 Lämmönkehittimen ulkopinnasta tapahtuvat häviöt Jäsenvaltioissa, joissa ei ole määräyksiä, teknisiä ohjeita tai muita säännöksiä tästä asiasta, laitos voidaan valtuuttaa arvioimaan lämpöhäviöt valmistajan antamien tietojen tai testin aikana havaittujen pintalämpötilojen perusteella.5 TESTAUSSELOSTE Testin jälkeen laitoksen on laadittava seloste jäsenvaltion säätämässä muodossa ja ilmoitettava siinä kehittimen olennaisimmat ominaisuudet, tehdyt mittaukset sekä häviöiden ja lämmönkehittimien suorityskyvyn laskemiseen käytetty kaava.


Avis juridique important

|

31989L0277

Komission direktiivi 89/277/ETY, annettu 28 päivänä maaliskuuta 1989, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/759/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen

Virallinen lehti nro L 109 , 20/04/1989 s. 0025 - 0037 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 18 s. 0211  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 18 s. 0211

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 28 päivänä maaliskuuta 1989,moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/759/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (89/277/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 87/403/ETY(2), ja erityisesti sen 11 artiklan,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen suuntavalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/759/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston direktiivillä 87/354/ETY(4), ja erityisesti sen 10 artiklan,sekä katsoo, ettäsaadun kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon nykyinen teknisen osaamisen taso nyt on mahdollista täydentää tiettyjä vaatimuksia ja sovittaa ne todellisiin liikenneolosuhteisiin ja näin parantaa ajoneuvoissa olevien henkilöiden ja muiden tienkäyttäjien turvallisuutta jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoalan kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiivin 76/759/ETY liitteitä tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla 1 Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä lokakuuta 1989 alkaen:a) - evätä ajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää tai kieltäytyä antamasta direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa,- kieltää tällaisten ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista suuntavalaisimiin liittyvistä syistä, jos suuntavalaisimet vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia;b) - evätä osan ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää kyseisiltä suuntavalaisimilta, jos ne vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia,- kieltää suuntavalaisimien saattamista markkinoille, jos niissä on tämän direktiivin säännösten mukaisesti annettu osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.2 1 päivästä lokakuuta 1991 alkaen jäsenvaltio:a) - ei saa enää antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa ajoneuvotyypille, jonka suuntavalaisimet eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,- saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka suuntavalaisimet eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,b) - ei saa enää antaa suuntavalaisimille osan ETY-tyyppihyväksyntää, jos ne eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,- saa evätä kansallisen osan tyyppihyväksynnän suuntavalaisimilta, jos ne eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.Tätä päivää lykätään kuitenkin 1 päivään lokakuuta 1993 luokan 5 suuntavalaisimia koskevan osan ETY-tyyppihyväksynnän osalta.3 Jäsenvaltiot saavat 1 päivästä lokakuuta 1995 alkaen kieltää sellaisten ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemisen, joiden suuntavalaisimet eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia, sekä kieltää sellaisten suuntavalaisimien markkinoille saattamisen, joissa ei ole tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti annettua tyyppihyväksyntämerkkiä.4 Poiketen 2 kohdan b alakohdan säännöksistä jäsenvaltioiden on edelleen tunnustettava suuntavalaisimille direktiivin 76/759/ETY mukaisesti annettu osan ETY-tyyppihyväksyntä, jos laitteet aiotaan asentaa jo liikenteessä oleviin ajoneuvoihin, ja jäsenvaltiot saavat myös antaa suuntavalaisimille direktiivin 76/759/ETY mukaisen osan ETY-tyyppihyväksynnän edellyttäen, että nämä laitteet on tarkoitettu käytettäväksi varaosina jo käytössä olevissa ajoneuvoissa ja että näiden laitteiden ei ole teknisesti mahdollista täyttää tämän direktiivin vaatimuksia.3 artikla Edellä 2 artiklan säännöksiä ei sovelleta, jos ne ovat ristiriidassa moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/756/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 28 päivänä maaliskuuta 1989 annetun komission direktiivin 89/278/ETY(5) 2 artiklan 2, 3 ja 4 kohdan säännösten kanssa.4 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiiviin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan viimeistään 30 päivänä syyskuuta 1989. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle.Tehty Brysselissä 28 päivänä maaliskuuta 1989.Komission puolestaMartin BANGEMANNVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1(2) EYVL N:o L 220, 8.8.1987, s. 44(3) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 71(4) EYVL N:o L 192, 11.7.1987, s. 43(5) EYVL N:o L 109, 20.4.1989, s. 38LIITE Muutetaan liitettä 0 seuraavasti:Korvataan 1 ja 1.1 kohta 1 ja 1.1 1.2.3 kohdilla seuraavasti:"1 MÄÄRITELMÄT1.1 Direktiivissä 76/756/ETY vahvistettuja määritelmiä:- suuntavalaisin,- valaisin,- hehkulamppujen valonlähde,- erilliset valaisimet,- ryhmitetyt valaisimet,- yhdistetyt valaisimet,- rakenteellisesti yhdistetyt valaisimet,- laite,- yksitoiminen valaisin,- muun merkkivalaisimen kuin heijastimen valaiseva pinta,- näkyvä pinta,- valaiseva pinta,- vertailuakseli,- vertailukeskipiste,- yksittäinen valaisin,- kaksi valaisinta tai parillinen määrä valaisimiasovelletaan tässä direktiivissä.1.2 Suuntavalaisintyyppi`Suuntavalaisintyypillä` tarkoitetaan valaisimia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:1.2.1 Tavaramerkki tai kaupallinen merkki.1.2.2 Optisen järjestelmän ominaispiirteet (valovoima, valon kulma, jne).1.2.3 Suuntamerkin luokka."Korvataan 6.1 kohdan taulukko seuraavasti:">TAULUKON PAIKKA>"Lisätään 6.2.1 kohdan jälkeen uusi 6.2.1.1 kohta seuraavasti:"6.2.1.1 Vastoin 6.2 ja 6.2.1 kohdan säännöksiä luokan 5 takavalaisimilta vaaditaan 0,6 cd:n vähimmäisarvo kaikkiin liitteessä I määriteltyihin kenttiin."Korvataan 6.2.3.1 ja 6.2.3.2 kohta seuraavasti:"6.2.3.1 Kaikkialla liitteessä I olevissa kaaviokuvissa määritellyissä kentissä säteilevän valon voimakkuuden on ylitettävä 0,7 cd:tä luokan 1 b laitteissa, ylitettävä 0,3 cd:tä luokkien 1, 1 a ja 2 a sekä luokan 2 b (päivällä) laitteissa ja ylitettävä 0,07 cd:tä luokan 2 b (yöaikaan) laitteissa.6.2.3.2 Luokkien 1 ja 2 b (yöaikaan) laitteiden mittauspisteiden ± 10° H ja ± 10° V (10° kenttä) rajaaman alueen ulkopuolelta säteilevän valon voimakkuus ei saa ylittää seuraavia arvoja:>TAULUKON PAIKKA>10° kentän rajojen (± 10° H ja ± 10° V) ja 5° kentän rajojen (± 5° H ja ± 5° V) välissä enimmäisarvojen on noustava pituussuuntaisesti 6.1 kohdassa määriteltyihin arvoihin nähden.6.2.3.3 Luokkien 1 a ja 1 b laitteiden mittauspisteiden ± 15° H ja ± 15° V (15° kenttä) rajaaman alueen ulkopuolelta säteilevän valon voimakkuus ei saa ylittää seuraavia arvoja:>TAULUKON PAIKKA>15° kentän rajojen (± 15° H ja ± 15° V) ja 5° kentän rajojen (± 5° H ja ± 5° V) välissä sallittujen enimmäisarvojen on noustava pituussuuntaisesti 6.1 kohdassa määriteltyihin arvoihin nähden."Entinen 6.2.3.3 kohta siirtyy 6.2.3.4 kohdaksi.Korvataan 6.3 kohta seuraavasti:"6.3 Voimakkuudet on mitattava hehkulamppu/-lamput yhtäjaksoisesti palaen."Lisätään 6.3 kohdan jälkeen uusi 6.4 kohta seuraavasti:"6.4 Luokan 2 b laitteiden osalta on viive mitattava siitä hetkestä, kun virtapiiri kytketään, siihen hetkeen, jolloin valon voimakkuus vertailuakselilla saavuttaa 90 % edellä 6.3 kohdan mukaisesti määrätystä arvosta sekä yö- että päiväkäyttöolosuhteissa. Yökäyttöolosuhteissa mitattu aika ei saa ylittää päiväkäyttöolosuhteissa mitattua aikaa."Entinen 6.4 kohta siirtyy 6.5 kohdaksi.Lisätään 7.1 kohdan jälkeen uusi 7.2 kohta seuraavasti:"7.2 Kuitenkin luokan 2 b laitteiden osalta, joihin käytetään lisäjärjestelmää(*) yökäytössä vaaditun voimakkuuden saavuttamiseksi, on voimakkuutta yöaikaan mitattaessa, laitteistossa käytetyn jännitteen oltava sama kuin se, jota käytetään hehkulampussa mitattaessa voimakkuutta päiväsaikaan.(*) Tämän lisälaitteen käyttöä ja asennusta koskevat edellytykset on annettu erityisissä säännöksissä."Korvataan 7.2 kohta 7.3 kohdalla seuraavasti:"7.3 Merkkivalolaitteen valaisevan pinnan pystysuorat ja vaakasuorat rajat on määrättävä ja mitoitettava vertailukeskipisteen suhteen."Korvataan 8 kohta seuraavasti:"8 Säteilevän valon väriSäteilevän valon värin on oltava liitteessä V määrättyjen koordinaattirajojen sisäpuolella."Korvataan liite I seuraavasti:"LIITE ISUUNTAVALAISIMIEN LUOKAT: NÄIHIN LUOKKIIN KUULUVIEN SUUNTAVALAISIMIEN VALON JAKAUTUMISEN VÄHIMMÄISKULMAT(1)Kaikissa tapauksissa suuntavalaisimien valon jakautumisen vähimmäispystykulmat ovat 15° yli ja 15° alle vaakatason.Valon jakautumisen vähimmäisvaakakulmat:Luokat 1, 1 a ja 1 b: Ajoneuvon etuosan suuntavalaisimet.>VIITTAUS KAAVIOON>(1) Näissä kaaviokuvissa esitetyt kulmat annetaan ajoneuvon oikealle puolelle asennettaviksi tarkoitettuja laitteita varten. Kaaviokuvien nuolet osoittavat ajoneuvon etuosaa kohti.Luokka 5: Sivusuuntavalaisimet tarkoitettuina käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa myös on luokkien 1, 1 a tai 1 b, ja 2 a tai 2 b suuntavalaisimet.>VIITTAUS KAAVIOON>Muutetaan liitettä II seuraavasti:Korvataan I kohta seuraavasti:"1 Laite(*)- luokassa 1- luokassa 1 a- luokassa 1 b- luokassa 2 a- luokassa 2 b- luokassa 5jota saa/ei saa(*) käyttää kahden valaisimen yksikössä."Lisätään 1 kohdan jälkeen uusi 2 kohta seuraavasti:"2 Ilmoitetaan luokan 2 b valaisimille yöaikavoimakkuuden saavuttamiseksi käytetty järjestelmä (tärkeimmät ominaisuudet):"Numeroidaan 2 12 kohta uudelleen 3 13 kohdaksi.Lisätään 13 kohdan jälkeen uusi 14 kohta:"14 Osan tyyppihyväksyntä annettu ainoastaan korvaamaan käytössä olevan ajoneuvon osa: kyllä/ei(*)."Numeroidaan 14 18 kohdat uudelleen 15 19 kohdaksi.Muutetaan liitettä III seuraavasti:Korvataan 1.2.1 kohta seuraavasti:"1.2.1 Ilmoitus siitä, mihin luokista 1, 1 a, 1 b, 2 tai 5 kyseinen suuntavalaisin kuuluu, ja jos se kuuluu luokkaan 2 ilmoitus siitä, onko sillä yksi voimakkuustaso (luokka 2 a) vai kaksi voimakkuustasoa (luokka 2 b), ja lisäksi ilmoitus siitä, saako suuntavalaisinta käyttää myös kahden samaan luokkaan kuuluvan valaisinsarjan kanssa."Korvataan 1.2.3 kohta seuraavasti:"1.2.3 Kolmena kappaleena riittävän yksityiskohtaiset piirustukset, joilla mahdollistetaan tyypin ja luokan tunnistaminen ja joissa esitetään geometrisesti asento, jossa laite ajoneuvoon asennetaan, tarkkailuakseli, joka otetaan testin vertailuakseliksi (vaakasuora kulma H = 0°, pystysuora kulma V = 0°), ja kohta, jota pidetään edellä tarkoitettujen testien vertailukohdan vertailukeskipisteenä, valaisevan pinnan pystysuorat ja vaakasuorat tangentit ja niiden etäisyys valaisimen vertailukeskipisteestä."Jos kyseessä on luokan 2 b suuntavalaisin, esitetään kaaviokuva ja selonteko kahden voimakkuustason antavasta järjestelmän ominaisuuksista."Kohdan 1.2.4 loppuosa kuuluu:"1.2.4...Jos kyseessä on luokan 2 b suuntavalaisin, on hakemukseen liitettävä kaksi näytekappaletta laitteesta, joka antaa kaksi voimakkuustasoa."Lisätään 3.2 kohtaan uusi alakohta seuraavasti:"Eri luokkiin kuuluvissa suuntavalaisimissa saa olla yksi tyyppihyväksyntänumero, jos ne muodostavat sarjan."Korvataan 3.3 kohdan toisella rivillä sanat "ja muita valaisimia" seuraavasti: "ryhmitetyt, yhdistetyt tai rakenteellisesti toisten valaisimien kanssa yhdistetyt", ja korvataan ilmaisu "merkki" ilmaisulla "numero".Korvataan 4.2 kohta seuraavasti:"4.2 Tämä merkki koostuu suorakulmiosta, joka ympäröi pientä "e"-kirjainta ja sitä seuraavaa tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnusnumeroa tai -kirjaimia:1 Saksa,2 Ranska,3 Italia,4 Alankomaat,6 Belgia,9 Espanja,11 Yhdistynyt kuningaskunta,13 Luxemburg,18 Tanska,21 Portugali,EL Kreikka,IRL Irlanti.Siinä on oltava myös osan ETY-tyyppihyväksyntänumero, joka vastaa suuntavalaisintyypille annetun osan ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa (ks. liite I), niin että tätä edeltää kaksi numeroa ilmaisten sarjanumeron, joka on annettu viimeisimmälle neuvoston direktiivin 76/759/ETY muutokselle sinä päivänä, jona osan ETY-tyyppihyväksyntä annettiin. Tämän direktiivin sarjanumero on 01."Korvataan 4.3.1 kohta seuraavasti:"4.3.1 Yksi tai useampi seuraavista suorakulmion yläpuolelle asetettavista tunnuksista 1, 1 a, 1 b, 2 a, 2 b tai 5, sen mukaan, kuuluuko laite yhteen tai useampaan 1.2.1 kohdassa tarkoitetuista luokista 1, 1 a, 1 b, 2 a, 2 b tai 5."Korvataan 4.3.2 kohdan toinen lause seuraavasti:"Nuoli suunnataan ulospäin ajoneuvosta, jos laite kuuluu luokkaan 1, 1 a, 1 b, 2 a ja 2 b, ja ajoneuvon etuosaa kohti, jos laite kuuluu luokkaan 5 (ks. lisäys 3);"Lisätään 4.3.2 kohdan jälkeen uusi 4.3.3 kohta seuraavasti:"4.3.3 laitteisiin, joita voidaan käyttää yksittäisenä valaisimena tai osana kahden valaisimen sarjaa, laitetaan lisäkirjain "D" 4.3.1 kohdassa tarkoitetun kuvatunnuksen oikealle puolelle."Korvataan 4.6 kohta seuraavasti:"4.6 Esimerkkejä erillistä valaisinta koskevasta osan ETY-tyyppihyväksyntämerkistä esitetään lisäyksessä 1."Korvataan 4.7 kohta seuraavasti:"4.7 Jos valaisin- ja merkkivalolaitetyypille, jossa on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti toisten valaisimien kanssa yhdistetty suuntavalaisin, annetaan yhteinen osan ETY-tyyppihyväksyntänumero 3.3 kohdan mukaisesti, saadaan kiinnittää ainoastaan yksi osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, joka muodostuu:- "e"-kirjainta ja sitä seuraavaa tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnustusnumeroa tai -kirjaimia ympäröivästä suorakulmiosta,- osan ETY-tyyppihyväksyntänumerosta sekä tarvittaessa asianmukaisesta nuolesta."Lisätään 4.7 kohdan jälkeen uudet kohdat seuraavasti:"4.7.1 Tämä osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki saadaan kiinnittää mihin tahansa kohtaan valaisimia, jotka on ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty, jos:4.7.1.1 se on näkyvissä valaisimien asennuksen jälkeen; ja4.7.1.2 mitään valoa lähettävää osaa ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista ei voida poistaa osan ETY-tyyppihyväksyntämerkkiä samalla poistamatta.4.7.2 Jokaiselle valaisimelle on merkittävä tunnusmerkki, joka on jokaisen sellaisen direktiivin mukainen, jonka nojalla osan ETY-tyyppihyväksyntä on annettu, sekä 4.2 kohdan viimeisessä alakohdassa esitetyt kaksi kuviota ja tarvittaessa lisäksi "D"-kirjain:4.7.2.1 joko tarkoituksenmukaiselle valaisevalle pinnalle;4.7.2.2 tai ryhmässä siten, että jokainen ryhmitetyistä, yhdistetyistä tai rakenteellisesti yhdistetyistä valaisimista voidaan selvästi tunnistaa."Lisätään 4.8 kohdan jälkeen uusi 4.9 kohta seuraavasti:"4.9 Esimerkkejä osan ETY-tyyppihyväksyntämerkistä ryhmitetyille, yhdistetyille tai rakenteellisesti yhdistetyille valaisimille esitetään lisäyksessä 2."Korvataan lisäys lisäyksillä 1, 2 ja 3 seuraavasti:>KAAVION ALKU>"Lisäys 1ESIMERKKEJÄ ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKEISTÄKuva 1>KAAVION LOOPU>>VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>Laite, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on luokan 5 suuntavalaisin, jolle on annettu ETY-tyyppihyväksyntä Saksassa (e 1) numerolla 011471. Nuoli osoittaa, mihin asentoon tämä laite, joka voidaan asentaa vain ajoneuvon toiselle puolelle, on asennettava. Nuoli osoittaa kohti ajoneuvon etuosaa.>KAAVION LOOPU>>KAAVION ALKU>Kuva 2>KAAVION LOOPU>>VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>Laite, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on luokan 2 a suuntavalaisin, jolle on annettu ETY-tyyppihyväksyntä Kreikassa (e EL) numerolla 01390. Laitetta voidaan myös käyttää kahden lampun ryhmän osana (kirjain "D"). Nuoli osoittaa poispäin ajoneuvosta.>KAAVION LOOPU>>KAAVION ALKU>Kuva 3>KAAVION LOOPU>>VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>Laite, jossa on edellä esitetty osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki, on luokan 1 a suuntavalaisin (jota käytetään 20 40 mm:n etäisyydellä ajovalaisimesta), jolle on annettu ETY-tyyppihyväksyntä Italiassa (e 3) numerolla 012248. Nuoli osoittaa poispäin ajoneuvosta.>KAAVION LOOPU>>KAAVION ALKU>Lisäys 2Esimerkkejä yksinkertaistetuista merkinnöistä ryhmitetyille, yhdistetyille tai rakenteellisesti yhdistetyille valaisimille, joissa kaksi tai useampi valaisinta muodostaa osan samasta järjestelmästä>KAAVION LOOPU>>VIITTAUS KAAVIOON>Huomautus: Edellä esitetyissä esimerkeissä vaaka- ja pystysuorat viivat muodostavat yleissuunnitelman valaisinryhmästä eivätkä kuulu osan tyyppihyväksyntämerkkiin. Kolme esimerkkiä osan ETY-tyyppihyväksyntämerkeistä, mallit A, B ja C, esittävät kolmea mahdollista merkintävaihtoehtoa valaisinlaitteelle, jossa vähintään kaksi valaisinta muodostaa osan samasta ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien järjestelmästä. Ne osoittavat, että kyseessä olevalle laitteelle on annettu ETY-tyyppihyväksyntä Alankomaissa (e 4) numerolla 3333 ja että se koostuu:- luokan I A heijastimesta, jolle on annettu ETY-tyyppihyväksyntä direktiivin 76/757/ETY mukaisesti;- luokan 2 a takasuuntavalaisimesta, jolle on annettu ETY-tyyppihyväksyntä tämän direktiivin säännösten mukaisesti;- punaisesta takavalaisimesta (R), joka on ETY-tyyppihyväksytty direktiivin 76/758/ETY mukaisesti;- takasumuvalaisimesta (F), joka on ETY-tyyppihyväksytty direktiivin 77/538/ETY mukaisesti;- peruutusvalaisimesta (AR), joka on ETY-tyyppihyväksytty direktiivin 77/539/ETY mukaisesti;- jarruvalaisimesta (S 1), joka on ETY-tyyppihyväksytty direktiivin 76/758/ETY mukaisesti;Lisäys 3Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkin nuolien suunta laitteen luokan mukaan>VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>Muutetaan liitettä IV seuraavasti:Korvataan 2.2 2.2.2 kohta 2.2 kohdalla seuraavasti:"2.2Edellä 2 kohdassa olevassa ruudukossa annetun valon jakautumisen kentän sisäpuolella on valon jakautumisen oltava suunnilleen samanlainen, toisin sanoen valovoima ruudukon viivojen rajoittaman kentän missään suunnassa ei saa alittaa kyseistä suuntaa ympäröivän ruudukon viivoille annettua pienintä prosenttiarvoa."Muutetaan liitettä V seuraavasti:Korvataan ilmaisu "2 854 K" ilmaisulla "2 856 K".Saksankielisessä, hollanninkielisessä,... toisinnoissa, Kansainvälisen valaistustoimikunnan lyhennys on "CIE".>KAAVION LOOPU>