Avis juridique important

|

31995L0001

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/1/EY, annettu 2 päivänä helmikuuta 1995, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimmasta rakenteellisesta nopeudesta, moottorin suurimmasta vääntömomentista ja suurimmasta nettotehosta

Virallinen lehti nro L 052 , 08/03/1995 s. 0001 - 0040

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 95/1/EY,annettu 2 päivänä helmikuuta 1995,kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimmasta rakenteellisesta nopeudesta, moottorin suurimmasta vääntömomentista ja suurimmasta nettotehostaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan,ottavat huomioon kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/61/ETY (),ottavat huomioon komission ehdotuksen (),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (),sekä katsovat, ettäsisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan; on toteutettava tätä varten tarvittavat toimenpiteet,menetelmät kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimman rakenteellisen nopeuden, suurimman vääntömomentin ja moottorin suurimman nettotehon mittaamiseksi eroavat toisistaan eri jäsenvaltioissa; näiden eroavuuksien vuoksi ne muodostuvat kaupan esteiksi yhteisössä,sisämarkkinoiden toiminnan esteet voidaan poistaa, jos kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset kansallisten sääntöjensä sijasta, jaon tarpeen laatia yhdenmukaiset määritelmät menetelmille kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimman rakenteellisen nopeuden, suurimman vääntömomentin ja moottorin suurimman nettotehon mittaamiseksi direktiivissä 92/61/ETY annettujen tyyppihyväksyntä- ja osien tyyppihyväksyntätoimenpiteiden soveltamiseksi kaikentyyppisiin tällaisiin ajoneuvoihin,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan kaikkien direktiivin 92/61/ETY 1 artiklassa määriteltyjen kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimman rakenteellisen nopeuden, suurimman vääntömomentin ja moottorin suurimman nettotehon mittaamismenetelmiin.2 artiklaKaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurinta rakenteellista nopeutta, suurinta vääntömomenttia ja suurinta nettotehoa koskevien osien tyyppihyväksyntämenettelyjen (mittausmenetelmät) ja tällaisten ajoneuvojen vapaata liikkumista koskevien vaatimusten on oltava direktiivin 92/61/ETY mukaiset.3 artiklaKahden vuoden kuluessa tämän direktiivin antamisesta komissio suorittaa perusteellisen uuden tutkimuksen, jossa selvitetään, onko olemassa yhteys onnettomuuksien ja 74 kW:a ylittävän suurimman moottoritehon välillä. Tässä tutkimuksessa on verrattava ja arvioitava tieteellisen tutkimuksen tuoreimpia tuloksia sekä toteutettava tarvittavaa uutta tutkimusta toimintaperiaatteita koskevien lopullisten suositusten antamiseksi. Tutkimuksen päätelmien perusteella komission on tarvittaessa ehdotettava uusia lainsäädännöllisiä toimenpiteitä.4 artiklaTarvittavat muutokset liitteissä I ja II olevien teknisten vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 70/156/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ().5 artikla1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamiseksi tarvittavat säännökset viimeistään 2 päivänä elokuuta 1996. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten tällainen viittaus tehdään.Ensimmäisessä alakohdassa mainitusta päivästä alkaen jäsenvaltiot eivät saa kieltää tämän direktiivin mukaisten ajoneuvojen ensimmäistä käyttöönottoa.Niiden on noudatettava näitä säädöksiä 2 päivästä helmikuuta 1997 alkaen.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.6 artiklaKansallisessa lainsäädännössä voidaan sallia jäsenvaltioille mahdollisuus kieltäytyä ensirekisteröimästä ja edelleenrekisteröimästä alueellaan ajoneuvoja, joiden moottorin suurin nettoteho on yli 74 kW.7 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 2 päivänä helmikuuta 1995.Euroopan parlamentin puolestaK. HÄNSCHPuheenjohtajaNeuvoston puolestaA. JUPPÉPuheenjohtaja() EYVL N:o L 225, 10.8.1992, s. 72() EYVL N:o C 93, 13.4.1992, s. 116() EYVL N:o C 313, 30.11.1992, s. 7() Euroopan parlamentin lausunto 11 päivältä helmikuuta 1993 (EYVL N:o C 72, 15.3.1993, s. 128, neuvoston yhteinen kanta 28 päivältä kesäkuuta 1993 (sitä ei vielä julkaistu EY:n virallisessa lehdessä) ja Euroopan parlamentin päätös 4 päivältä toukokuuta 1994 (EYVL N:o C 205, 25.7.1994, s. 159; sovittelukomitean yhteinen ehdotus 13 päivältä joulukuuta 1994)() EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/53/ETY (EYVL N:o L 225, 10.8.1992, s. 1)LIITE I SUURIMMAN RAKENTEELLISEN NOPEUDEN MITTAUSMENETELMÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET 1. VAATIMUKSET1.1. Ajoneuvojen suurin rakenteellinen nopeus mitataan jäljempänä esitettyjen vaatimusten mukaisesti.2. AJONEUVON VALMISTELU2.1. Ajoneuvon on oltava puhdas ja ainoastaan ne apulaitteet, jotka ovat tarpeen ajoneuvon testaamiseksi, saavat olla käytössä.2.2. Polttoaineen syötön ja sytytyksen asetusten, liikkuvien mekaanisten osien, voiteluöljyjen viskositeetin ja rengaspaineiden on oltava valmistajan vaatimusten mukaiset.2.3. Moottorin, voimansiirron ja renkaiden totutusajon on oltava asianmukaisesti suoritettu valmistajan vaatimusten mukaisesti.2.4. Kaikkien osien on ennen testiä oltava termisesti vakaassa tilassa, tavanomaisessa käyttölämpötilassa.2.5. Ajoneuvo on annettava testattavaksi massaltaan ajokuntoisena.2.6. Pyöriin kohdistuvan kuormituksen jakautumisen on oltava valmistajan tarkoittama.3. KULJETTAJA3.1. Ajoneuvot ilman ohjaamoa3.1.1. Kuljettajan massan on oltava 75 kg ± 5 kg ja pituuden 1,75 m ± 0,05 m. Mopon osalta nämä toleranssit pienennetään kuitenkin ± 2 kg:aan ja ± 0,02 m:iin.3.1.2. Kuljettajan on oltava pukeutunut tarkoitukseen sopivaan yksiosaiseen pukuun tai vastaavaan vaatekappaleeseen.3.1.3. Kuljettajan on istuttava kuljettajan istuimella jalat polkimilla tai jalkatuilla käsivarret tavanomaisesti ojennettuina. Silloin kun ajoneuvojen suurin nopeus on 120 km/h tai enemmän ja kuljettaja on istuvassa asennossa, on kuljettajan varusteiden ja ajoasennon vastattava valmistajan suositusta. Kuljettajan ajoasennon on kuitenkin oltava sellainen, että hän pystyy testin aikana jatkuvasti hallitsemaan ajoneuvonsa. Kuljettajan ajoasennon on pysyttävä samana koko testin ajan ja ajoasento on mainittava testausselosteessa tai siitä on oltava valokuvia.3.2. Ohjaamolla varustetut ajoneuvot3.2.1. Kuljettajan massan on oltava 75 kg ± 5 kg. Mopojen osalta tämä toleranssi pienennetään kuitenkin ± 2 kg:aan.4. TESTIAJORADAN OMINAISUUDET4.1. Testit on suoritettava tiellä:4.1.1. jolla on mahdollista pitää yllä huippunopeutta 4.2 kohdassa määritetyllä mittausosuudella. Mittausosuutta edeltävän kiihdytysradan on oltava samantyyppinen (pinnaltaan ja pitkittäisprofiililtaan) ja riittävän pitkä, jotta ajoneuvo pystyy saavuttamaan suurimman nopeutensa,4.1.2. joka on puhdas, sileä, kuiva, asfaltoitu tai vastaavalla tavalla päällystetty,4.1.3. jonka pitkittäiskaltevuus ei ole yli 1 % eikä kallistuma yli 3 %. Kahden pisteen välinen korkeusero mittausosuudella ei saa olla yli 1 m.4.2. Mittausosuuden mahdolliset muodot kuvaillaan 4.2.1, 4.2.2 ja 4.2.3 kohdassa.4.2.1. Tyyppi 1>VIITTAUS FILMIIN>4.2.2. Tyyppi 2>VIITTAUS FILMIIN>4.2.3. Tyyppi 3>VIITTAUS FILMIIN>4.2.3.1. Kahden mittausosuuden L on oltava yhtä pitkiä ja käytännöllisesti katsoen keskenään samansuuntaiset.4.2.3.2. Jos molemmat mittausosuudet ovat muodoltaan kaarevia huolimatta 4.1.3 kohdan vaatimuksista, on kaarteiden poikkileikkauksen kompensoitava keskipakoisvoiman vaikutukset.4.2.3.3. Kahden osuuden L (ks. 4.2.3.1 kohta) asemasta mittausosuus voi olla koko kehämäisen testiajoradan pituinen. Tässä tapauksessa kaarteiden säteen on oltava vähintään 200 m ja kaarteiden poikkileikkauksen on kompensoitava keskipakoisvoiman vaikutukset.4.3. Mittausosuuden pituus L on valittava vastaamaan ajan t mittaukseen käytettävien laitteiden ja menetelmien tarkkuutta siten, että todellinen nopeus saadaan mitatuksi ± 1 %:n tarkkuudella. Jos mittauslaitteisto on käsitoiminen, ei mittausosuuden L pituus saa olla alle 500 m. Jos valittu mittausosuus on tyyppiä 2, on ajan t määrittämiseen käytettävä elektronisia mittauslaitteita.5. ILMASTOLLISET OLOSUHTEETilmanpaine: 97 ± 6 kPalämpötila: 278-308 Ksuhteellinen kosteus: 30-90 %suurin sallittu tuulennopeus: 3 m/s.6. TESTAUSMENETTELY6.1. Testin aikana käytetyn välityssuhteen on oltava sellainen, että ajoneuvo pystyy saavuttamaan huippunopeutensa tasamaalla. Kaasunsäädin on pidettävä täysin auki ja rikastinlaitteiden on oltava pois käytöstä.6.2. Ilman ohjaamoa olevien ajoneuvojen kuljettajien on säilytettävä 3.1.3 kohdassa määritelty ajoasento.6.3. Ajoneuvon tulee saapua mittausosuudelle tasaisella nopeudella. Tyyppiä 1 ja 2 olevat mittausosuudet on kuljettava molempiin suuntiin peräkkäin.6.3.1. Yhteen suuntaan tapahtuva testaaminen voidaan hyväksyä tyyppiä 2 olevalla mittausosuudella, jos ajoneuvo ei radan ominaisuuksien vuoksi pysty saavuttamaan suurinta nopeuttaan molempiin suuntiin.Tässä tapauksessa:6.3.1.1. Testiajo on toistettava viisi kertaa välittömästi peräkkäin.6.3.1.2. Aksiaalinen tuulennopeus ei saa olla yli 1 m/s.6.4. Tyyppiä 3 olevan mittausosuuden molemmat osuudet «L» on kuljettava peräkkäin yhteen suuntaan keskeytyksettä.6.4.1. Jos mittausosuus on koko radan pituinen, se on kuljettava yhteen suuntaan vähintään kaksi kertaa. Ajanmittausten välinen ero ei saa olla yli 3 %.6.5. Polttoaineen ja voiteluöljyn on oltava valmistajan suositusten mukaiset.6.6. Mittausosuuden kulkemiseen molempiin suuntiin käytetty kokonaisaika t on määritettävä 0,7 %:n tarkkuudella.6.7. Keskinopeuden määrittäminen.Testin keskinopeus V (km/h) määritellään seuraavasti:6.7.1. Tyyppiä 1 ja tyyppiä 2 olevat mittausosuudetV = >NUM>3,6 × 2 L >DEN>t = >NUM>7,2 L >DEN>tjossa:L = mittausosuuden pituus (m)t = mittausosuuden L (m) kulkemiseen kuluva aika (s).6.7.2. Tyyppiä 2 oleva mittausosuus yhteen suuntaan kuljettunaV = Vajossa:Va = kultakin testiajokerralta mitattu nopeus (km/h) = >NUM>3,6 L >DEN>tjossa t = mittausosuuden L (m) kulkemiseen kuluva aika (s).6.7.3. Tyyppiä 3 oleva mittausosuus6.7.3.1. Kahdesta osasta L (ks. 4.2.3.1 kohta) koostuva mittausosuusV = >NUM>3,6 × 2 L >DEN>t = >NUM>7,2 L >DEN>tjossa:L = mittausosuuden pituus (m)t = molempien mittausosuuksien L (m) kulkemiseen kuluva aika (s).6.7.3.2. Mittausosuuden ollessa koko kehämäisen testiajoradan pituinen (ks. 4.2.3.3 kohta)V = Va.kjossa:Va = mitattu nopeus (km/h) = >NUM>3,6 L >DEN>tjossa:L = kehämäisellä testiajoradalla todellisuudessa noudatetun ajolinjan pituus (m)t = täyteen ratakierrokseen kulunut aika (s)t = >NUM>1 >DEN>n . Ói=1n . tijossa:n = kierrosten lukumääräti = kuhunkin kierrokseen kulunut aika (s)k = korjauskerroin (1,00C ≤ k ≤ 1,05); tämä kerroin on testiajoratakohtainen ja määritellään kokeellisesti lisäyksen 1 mukaisesti.6.8. Keskinopeus on mitattava vähintään kaksi kertaa peräkkäin.7. SUURIN NOPEUSAjoneuvon suurin nopeus ilmaistaan kilometreinä tunnissa luvulla, joka vastaa kahdessa peräkkäisessä testissä mitattujen nopeuksien, joiden ero ei saa olla yli 3 %, aritmeettista keskiarvoa lähinnä olevaa kokonaislukua. Jos aritmeettinen keskiarvo on tarkalleen kahden kokonaisluvun puolivälissä, se pyöristetään seuraavaan suurempaan kokonaislukuun.8. SUURIMMAN NOPEUDEN MITTAUSTOLERANSSIT8.1. Testin suorittavan tutkimuslaitoksen määrittelemä suurin nopeus saa poiketa valmistajan ilmoittamista arvoista ± 5 %.8.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin nopeus voi poiketa ± 5 % osan tyyppihyväksynnän yhteydessä määritellystä arvosta. Mopojen, joiden suurin rakenteellinen nopeus on ≤ 30 km/h, osalta täksi arvoksi tulee ± 10 %.Lisäys 1 Menettely korjauskertoimen määrittämiseksi kehämäiselle testiajoradalle1. Kehämäisen testiajoradan kerroin k on määritettävä suurimpaan sallittuun nopeuteen saakka.2. Kerroin k on määritettävä useille nopeuksille siten, että kahden peräkkäisen nopeuden välinen ero ei ole yli 30 km/h.3. Testi on jokaisen valitun nopeuden osalta tehtävä tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti kahdella mahdollisella tavalla:3.1. Suoralla ajolinjalla mitattu nopeus Vd.3.2. Kehämäisellä testiajoradalla mitattu nopeus Va.4. Kustakin nopeudesta mitatut arvot Va ja Vd merkitään kaavioon (kuva 1) ja peräkkäiset pisteet yhdistetään toisiinsa janalla.>VIITTAUS FILMIIN>Kuva 15.Kutakin mitattua nopeutta vastaava kerroin k saadaan seuraavaa kaavaa käyttäen:k = >NUM>Vd >DEN>VaLisäys 2 Ilmoituslomake ajoneuvotyypin olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikuttavat ajoneuvon suurimpaan rakenteelliseeen nopeuteen >KAAVION ALKU>(Liitettävä osan tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)Viitenumero (hakija toimittaa):...Haettaessa osan tyyppihyväksyntää kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen suurimman rakenteellisen nopeuden osalta hakemuksen on sisällettävä direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevan A osan seuraavissa jaksoissa mainitut tiedot:0.10.20.4-0.62.1-2.2.13.0-3.1.14.1-4.65.25.2.2>KAAVION LOOPU>Lisäys 3 Viranomaisen nimi Osan tyyppihyväksyntätodistus kaksi- ja kolmipyöräisen moottoriajoneuvotyypin suurimman rakenteellisen nopeuden osalta >KAAVION ALKU>MALLIKertomus N:o...tarkastuslaitos...annettu...Osan tyyppihyväksyntä N:o...Laajennus N:o...1. Ajoneuvon tavaramerkki tai kaupallinen nimi...2. Ajoneuvotyyppi...3. Valmistajan nimi ja osoite...4. Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite...5. Päivä, jona ajoneuvo toimitettiin testattavaksi...6. Suurin nopeus...km/h7. Osan tyyppihyväksyntä annettu/evätty ()...8. Paikka...9. Päiväys...10. Allekirjoitus...() Tarpeeton viivataan yli.>KAAVION LOOPU>Liite II MOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSMENETELMÄÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET 1. YLEISTÄ1.1. Lisäys 1 koskee mopojen (otto)moottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämistä.1.2. Lisäys 2 koskee moottoripyörien ja kolmipyörien (otto)moottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämistä.1.3. Lisäys 3 koskee dieselmoottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämistä.Lisäys 1 Mopojen ottomoottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittäminen1. MÄÄRITELMÄTTässä direktiivissä tarkoitetaan:1.1. "nettoteholla"tehoa joka saadaan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan osan päästä valmistajan tarkoittamalla pyörimisnopeudella taulukossa 1 luetelluilla apulaitteilla. Jos teho voidaan mitata ainoastaan vaihteiston ollessa asennettuna, on vaihteiston hyötysuhde otettava huomioon;1.2. "suurimmalla nettoteholla"nettotehon suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;1.3. "vääntömomentilla"vääntömomenttia, joka saadaan 1.1 kohdassa mainituin edellytyksin;1.4. "suurimmalla vääntömomentilla"vääntömomentin suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;1.5. "apulaitteilla"kaikkia taulukossa 1 lueteltuja kojeita ja laitteita;1.6. "vakiotuotantovarusteilla"valmistajan tiettyä käyttösovellutusta varten toimittamia varusteita;1.7. "moottorityypillä"moottoreita, joiden alalisäyksessä 1 määritellyt ominaisuudet eivät poikkea toisistaan missään olennaisessa suhteessa.2. VÄÄNTÖMOMENTIN JA TEHON MITTAUSTEN TARKKUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA2.1. Vääntömomentti:± 2 % mitatusta vääntömomentista.2.2. Pyörimisnopeus:mittaustarkkuuden on oltava ± 1 %.2.3. Polttoaineen kulutus:kaikkien käytettyjen laitteiden tarkkuus ± 2 %.2.4. Moottorin imuilman lämpötila:±2 K.2.5. Ilmanpaine:± 70 Pa.2.6. Paine ajoneuvon pakojärjestelmässä ja imuilman alipaine:± 25 Pa.3. MOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTESTI3.1. Apulaitteet3.1.1. Asennettavat apulaitteetTestin aikana moottorin toimimiseksi kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa tarvittavien (taulukon 1 mukaisten) apulaitteiden on sijaittava testipenkissä mahdollisimman tarkoin siinä asennossa, jossa ne olisivat kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa.3.1.2. Poistettavat apulaitteetTietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain itse ajoneuvon toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testien ajaksi.Kiinteiden apulaitteiden kuormittamattomana absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä mitattuun moottorin tehoon.>TAULUKON PAIKKA>3.2. SäätöolosuhteetSäätöolosuhteeet suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulukossa 2.>TAULUKON PAIKKA>3.3. Testausolosuhteet3.3.1. Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämiseksi tarkoitetut testit on tehtävä kaasuläppä täysin auki moottorin ollessa varustettuna kuten taulukossa 1 eritellään.3.3.2. Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa, vakiintuneissa toimintaolosuhteissa moottorin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin on oltava sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palokammioissa saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.Testausolosuhteeet, kuten imuilman lämpötila, on valittava mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2 kohta), jotta korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.3.3.3. Moottorin imuilman (ympäröivän ilman) lämpötila on mitattava enintään 0,15 m:n etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai jos ilmanpuhdistinta ei ole, 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta. Lämpömittarin tai termoelementin on oltava suojattu lämpösäteilyltä ja sen on sijaittava ilmavirrassa. Se on suojattava myös höyrystyneeltä polttoaineelta. Mittauskohtia on oltava riittävä määrä, jotta imuilman lämpötilasta saadaan edustava keskiarvo.3.3.4. Mittauksia ei saa tehdä, ennen kuin vääntömomentti, pyörimisnopeus ja lämpötilat ovat pysyneet käytännöllisesti katsoen vakioina vähintään 30 sekuntia.3.3.5. Kun jokin pyörimisnopeus on valittu mittaustarkoitusta varten, sen arvo ei saa vaihdella enempää kuin ± 2 %.3.3.6. Jarrukuormitus ja imuilman lämpötila on rekisteröitävä samanaikaisesti ja saadun arvon on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäin otetusta tasaantuneesta arvosta, jotka eivät saa poiketa toisistaan enempää kuin 2 % jarrukuormituksen osalta.3.3.7. Jos pyörimisnopeutta ja polttoaineen kulutusta mitataan automaattisesti laukeavalla laitteella, on mittausajan oltava vähintään 10 s, ja jos mittaus tehdään käsikäyttöisellä laitteella, mittausajan on oltava vähintään 20 s.3.3.8. Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteen lämpötila saa poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.Ilmajäähdytteisissä moottoreissa valmistajan osoittamasta kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintään +0/-20K valmistajan tarkoittamasta lämpötilasta vertailuolosuhteissa.3.3.9. Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai suihkutusjärjestelmän tuloaukosta ja sen on pysyttävä valmistajan asettamissa rajoisssa.3.3.10. Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu kampikammiosta tai öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on oltava valmistajan asettamissa rajoissa.3.3.11. Pakokaasun lämpötila on mitattava suorassa kulmassa pakoputken laippaan (laippoihin), pakosarjaan (pakosarjoihin) tai pakoaukkoihin nähden.3.3.12. PolttoainePolttoaineen on oltava markkinoilla olevaa polttoainetta ilman ylimääräisiä savuttamista vähentäviä lisäaineita ().3.4. TestausmenettelyTäyskuormituksen tehokäyrän määrittämiseksi oikein mittaukset on tehtävä riittävän monella pyörimisnopeudella valmistajan suosittelemien pienimmän ja suurimman nopeuden välillä. Sen pyörimisnopeuden, jolla moottori kehittää suurimman vääntömomentin ja suurimman tehon, on oltava tällä nopeusalueella. Jokaiselle nopeudelle on määritettävä vähintään kahden vakiintuneen mittauksen keskiarvo.3.5. Rekisteröitävät mittaustulokset esitetään alalisäyksessä 1.4. TEHON JA VÄÄNTÖMOMENTIN KORJAUSKERTOIMET4.1. Kertoimen á1 ja á2 määritelmäKertoimet, joilla mitattu vääntömomentti ja teho on kerrottava moottorin vääntömomentin ja tehon määrittämiseki 4.2 kohdassa tarkoitetuissa ulkoilman vertailuolosuhteissa ja voimansiirron mekaanisen hyötysuhteen määrittämiseksi 4.5 kohdassa.4.2. Ulkoilman vertailuolosuhteet4.2.1. Lämpötila25 °C (298 K)4.2.2. Kuivan ilman vertailupaine (Pso)99 kPa (990 mbar)4.3. Korjauskertoimien laskentakaavan käyttörajoituksetKorjauskertoimien laskentakaava soveltuu käytettäväksi vain, jos korjauskertoimen arvo on 0,93-1,07.Jos nämä hyväksytyt arvot ylittyvät, saatu korjattu arvo on ilmoitettava ja testausolosuhteet (lämpötila ja paine) on ilmoitettava tarkasti testausselosteessa.Huom. :On sallittua tehdä testit lämpötilansäädöllä varustetuissa tiloissa, joissa ilmastollisia olosuhteita voidaan säätää.4.4. Korjauskertoimen á1 määritysEdellä 4.3 kohdassa määritellyissä rajoissa korjauskerroin saadaan kaavasta:á1 = (>NUM>99 >DEN>Ps)1,2 . (>NUM>T >DEN>298)0,6jossaT = absoluuttinen lämpötila (K) moottorin ilmanottoaukossa,P = kokonaisilmanpaine (kPa),PV = vesihöyryn paine (kPa),PS = P - PV.Tämä kaava pätee vääntömomentin ja tehon lukemaan moottorin mekaanista hyötysuhdetta huomioon ottamatta.4.5. Korjauskertoimen määritys voimansiirron mekaaniselle hyötysuhteelle á2.Kertoimen á2 määritys- Jos mittauskohta on kampiakselin voiman ulosottopää, tämän kertoimen on oltava 1.- Jos mittauskohta ei ole kampiakselin voiman ulosottopää, tämä kerroin lasketaan kaavasta:á2 = >NUM>1 >DEN>ntjossa nt on kampiakselin ja mittauskohdan välissä olevan voimansiirtolaitteen hyötysuhde.Voimansiirron hyötysuhde nt määritellään voimansiirron jokaisen komponentin keskinäisestä tulosta nt (kertolasku):nt = n1 × n2 × ... × njVoimansiirron jokaisen osan hyötysuhde nj esitetään seuraavassa taulukossa.>TAULUKON PAIKKA>5. TESTAUSSELOSTETestausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrityksessä tarvittavat laskelmat, jotka esitetään alalisäyksessä 2, sekä kaikki alalisäyksessä 1 esitetyt moottorin ominaisuudet.Testausselosteen on lisäksi sisällettävä seuraavat tiedot:Testausolosuhteet >KAAVION ALKU>Mitatut paineet moottorin suurimmalla tehollaIlmanpaine: ... kPaHöyryn paine: ... kPaPakojärjestelmä (): ... kPaTulopainehäviö (): ... kPamoottorin imuilmajärjestelmässä: ...Mitatut lämpötilat moottorin suurimmalla teholla:imuilman lämpötila: ...Kjäähdytysnesteen lämpötilamoottorin jäähdytysnesteen poistoaukosta: ... K ()vertailukohdasta ilmajäähdytyksen ollessa kyseessä: ... °C ()öljyn lämpötila: ... K (ilmoita mittauskohta)polttoaineen lämpötilakaasuttimen/syöttöpumpun tuloaukossa () ...Kpolttoaineen kulutuksen mittauslaitteessa: ... Kpakokaasun lämpötila mitattuna pakosarjan (pakosarjojen) ulostulolaipan (-laippojen) läheisyydestä (): ... KDynamometrin ominaisuudetMerkki: ...Tyyppi: ...PolttoaineNestemäisellä polttoaineella toimivissa ottomoottoreissa:Merkki: ...Erittely: ...Nakutuksenestoaine (lyijy, jne.)Tyyppi: ...Määrä mg/litra: ...Oktaaniluku:RON: ...MON: ...Suhteellinen tiheys: ... 15 °C:ssa ... 4 °C:ssaLämpöarvo: ...kJ/kgVoiteluöljyMerkki: ...Erittely: ...Viskositeettiluokka SAE: ...() Mitattava, kun alkuperäiset imujärjestelmät eivät ole käytössä.() Tarpeeton viivataan yli.() Ilmoita mittauskohta.>KAAVION LOOPU>Yksityiskohtaiset mittaustulokset Moottorin suorituskyky >KAAVION ALKU>Moottorin käyntinopeus, min-1Dynamometrijarrun pyörimisnopeus, min-1Dynamometrin jarrukuormitus, NKampiakselilta mitattu vääntömomentti, NmMitattu teho, kWTestausolosuhteet Ilmanpaine, kPaImuilman lämpötila, KHöyryn paine, kPaUlkoilman korjauskerroin, á1Mekaaninen korjauskerroin á2,Korjattu vääntömomentti kampiakselilta, NmKorjattu teho, kWPolttoaineen ominaiskulutus (), g/kW hMoottorin jäähdytyslämpötila, K ()Öljyn lämpötila mittauskohdassa, KPakokaasun lämpötila, KIlman lämpötila ahtimen jälkeen, KPaine ahtimen jälkeen, kPa() Ilman ulkoilman kertoimesta johtuvaa tehon korjausta.() Ilmoita mittauskohta: mittaus on tehty (tarpeeton viivataan yli):a) jäähdytysnesteen ulostulostab) sytytystuan tiivisteestäc) muu kohta, ilmoitettava.>KAAVION LOOPU>6. SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTOLERANSSIT6.1. Teknisen tutkimuslaitoksen määrittelemä moottorin suurin vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa valmistajan ilmoittamasta arvosta ± 10 %, jos mitattu teho on ≤ 1 kW, ja ± 5 %, jos mitattu teho on > 1 kW, moottorin pyörimisnopeuden toleranssin ollessa 1,5 %.6.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa ± 20 %, jos mitattu teho on ≤ 1 kW, ja ± 10 %, jos mitattu teho on > 1 kW osan tyyppihyväksynnän yhteydessä määritellyistä arvoista.Alalisäys 1 Ilmoituslomake moottorityyppien olennaisista ominaisuuksista (), jotka vaikuttavat moottorin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan nettotehoon >KAAVION ALKU>(Mopojen ottomoottorit)(Liitettävä osien tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)Viitenumero (hakija toimittaa):...Haettaessa osan tyyppihyväksyntää mopojen suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta hakemuksen on sisällettävä direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevan A osan seuraavissa jaksoissa mainitut tiedot:0.10.20.4-0.63-3.2.23.2.4-3.2.4.1.53.2.4.3-3.2.12.2.13.5-3.6.3.1.2>KAAVION LOOPU>Alalisäys 2 Viranomaisen nimi Osan tyyppihyväksyntätodistus mopotyypin moottorin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta >KAAVION ALKU>MALLIKertomus N:o...tarkastuslaitos...annettu...Osan tyyppihyväksyntä N:o...Laajennus N:o...1. Ajoneuvon tavaramerkki tai kaupallinen nimi...2. Ajoneuvotyyppi...3. Valmistajan nimi ja osoite...4. Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite...5. Päivä, jona ajoneuvo toimitettiin testattavaksi...6. Suurin vääntömomentti...Nm nopeudella...min-17. Suurin nettoteho...kW nopeudella...min-18. Osan tyyppihyväksyntä annettu/evätty ()...9. Paikka...10. Päiväys...11. Allekirjoitus... () Tarpeeton viivataan yli.>KAAVION LOOPU>Lisäys 2 Moottoripyörien ja kolmipyörien ottomoottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittäminen1. MÄÄRITELMÄTTässä direktiivissä tarkoitetaan:1.1. "Nettoteholla"tehoa, joka saadaan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan osan päästä valmistajan tarkoittamalla pyörimisnopeudella taulukossa 1 luetelluilla apulaitteilla. Jos teho voidaan mitata ainoastaan vaihteiston ollessa asennettuna, on vaihteiston hyötysuhde otettava huomioon;1.2. "Suurimmalla nettoteholla"nettotehon suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;1.3. "Vääntömomentilla"vääntömomenttia, joka saadaan 1.1 kohdassa mainituin edellytyksin;1.4. "Suurimmalla vääntömomentilla"vääntömomentin suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;1.5. "Apulaitteilla"kaikkia taulukossa 1 lueteltuja kojeita ja laitteita;1.6. "Vakiovarusteilla"valmistajan tiettyä käyttösovellutusta varten toimittamia varusteita;1.7. "Moottorityypillä"moottoreita, joiden alalisäyksessä 1 määritellyt ominaisuudet eivät poikkea toisistaan missään olennaisessa suhteessa.2. VÄÄNTÖMOMENTIN JA TEHON MITTAUSTEN TARKKUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA2.1. Vääntömomentti:± 1 % mitatusta vääntömomentista ().2.2. Pyörimisnopeus:mittaustarkkuuden on oltava ± 1 %.2.3. Polttoaineen kulutus:käytettyjen laitteiden kokonaistarkkuus ± 1 %.2.4. Moottorin imuilman lämpötila:± 1 K.2.5. Ilmanpaine:± 70 Pa.2.6. Paine ajoneuvon pakojärjestelmässä ja imuilman painehäviö:± 25 Pa.3. MOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTESTIT3.1. Apulaitteet3.1.1. Asennettavat apulaitteetTestin aikana moottorin toimimiseksi kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa tarvittavien (taulukon 1 mukaisten) apulaitteiden on sijaittava testipenkissä mahdollisimman tarkoin siinä asennossa, jossa ne olisivat kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa.3.1.2. Poistettavat apulaitteetTietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon itsensä toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irrotettava testien ajaksi.Jos apulaitteita ei voida irrottaa, niiden kuormittamattomana absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä mitattuun moottorin tehoon.>TAULUKON PAIKKA>3.2. SäätöolosuhteetSäätöolosuhteet suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulukossa 2.>TAULUKON PAIKKA>3.3 Testausolosuhteet3.3.1. Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämiseksi tarkoitetut testit on tehtävä kaasuläppä täysin auki moottorin ollessa varustettuna kuten taulukossa 1 on eritelty.3.3.2. Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa, vakiintuneissa toimintaolosuhteissa moottorin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin on oltava sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palokammioissa saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.Testausolosuhteet, kuten imuilman lämpötila, on valittava mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2 kohta), jotta korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.Jos jäähdytysjärjestelmä testipenkissä täyttää laitteistolle asetettavat asianmukaiset vaatimukset, mutta ei kuitenkaan pysty saamaan aikaan riittäviä jäähdytysolosuhteita, niin että mittaukset voitaisiin tehdä tavanomaisissa, vakaissa käyttöolosuhteissa, voidaan käyttää alalisäyksessä 1 kuvailtua menetelmää.Minimivaatimukset, jotka testauslaitteiston on täytettävä, ja laajuus, jossa testit on tehtävä, jotta ne täyttäisivät alalisäyksen 1 mukaiset vaatimukset, määritellään jäljempänä.V1 = ajoneuvon suurin nopeus,V2 = jäähdytysilmavirran suurin nopeus tuulettimen jättöpuolella,Ø = jäähdytysilmavirran poikkileikkaus.Jos V2 ≥ V1, ja Ø ≥ 0,25 m², niin vähimmäisvaatimukset täyttyvät. Jos ei ole mahdollista saada käyttöolosuhteita vakiintumaan, sovelletaan alalisäyksessä 1 kuvailtua menetelmää.Jos V2 ≤ V1, ja/tai Ø ≤ 0,25 m²:a) Jos käyttöolosuhteet saadaan vakiintumaan, sovelletaan 3.3 kohdassa kuvailtua menetelmää.b) Jos ei ole mahdollista saada käyttöolosuhteita vakiintumaan:i) Jos V2 ≥ 120 km/h ja Ø ≥ 0,25 m², niin laitteisto täyttää vähimmäisvaatimukset, ja lisäyksessä 1 kuvailtua menetelmää voidaan käyttää.ii) Jos V2 < 120 km/h ja/tai Ø < 0,25 m², niin laitteisto ei täytä vähimmäisvaatimuksia, vaan testauslaitteiston jäähdytysjärjestelmää on parannettava.Tässä tapauksessa testi voidaan kuitenkin tehdä alalisäyksessä 1 esitettyä menetelmää käyttäen, jos siihen saadaan valmistajan ja viranomaisen suostumus.3.3.3. Moottorin imuilman (ympäröivän ilman) lämpötila on mitattava enintään 0,15 m:n etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai jos ilmanpuhdistinta ei ole 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta. Lämpömittarin tai termoelementin on oltava suojattu lämpösäteilyltä, ja sen on sijaittava ilmavirrassa. Se on suojattava myös takaisinsuihkuavalta polttoaineelta.Mittauskohtia on oltava riittävä määrä, jotta imuilman lämpötilasta saadaan edustava keskiarvo.3.3.4. Mittaustuloksia ei saa rekisteröidä, ennen kuin vääntömomentti, pyörimisnopeus ja lämpötilat ovat pysyneet käytännöllisesti katsoen vakioina vähintään 30 sekuntia.3.3.5. Moottorin pyörimisnopeus ei saa vaihdella mittauksen ja käytön aikana enempää kuin ± 1 %.3.3.6. Jarrukuormitus ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava samanaikaisesti. Mittaustarkoituksiin käytetyn lukeman on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäin saadusta tasaantuneesta arvosta, jotka saavat poiketa toisistaan alle 2 % jarrukuormituksen osalta.3.3.7. Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteen lämpötila saa poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.Ilmajäähdytteisissä moottoreissa valmistajan osoittamasta kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintään + 0/- 20 K valmistajan tarkoittamasta lämpötilasta vertailuolosuhteissa.3.3.8. Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai suihkutusjärjestelmän tuloaukosta ja sen on pysyttävä valmistajan osoittamissa rajoissa.3.3.9. Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu kampikammiosta tai öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on oltava valmistajan asettamissa rajoissa.3.3.10. Pakokaasun lämpötila on mitattava suorassa kulmassa pakoputken laippaan (laippoihin), pakosarjaan (pakosarjoihin) tai pakoaukkoihin nähden.3.3.11. Jos pyörimisnopeutta ja polttoaineen kulutusta mitataan automaattisesti laukeavalla laitteella, on mittausajan oltava vähintään 10 s, ja jos mittaus tehdään käsikäyttöisellä laitteella, mittausajan on oltava vähintään 20 s.3.3.12. Polttoaine(ks. lisäys 1 oleva 3.3.12 kohta)3.3.13. Ellei ole mahdollista käyttää vakiomallista äänenvaimentajaa, on testattaessa käytettävä laitetta, joka vastaa moottorin tavanomaisia, valmistajan ilmoittamia käyttöolosuhteita.Moottorin käydessä testauslaboratoriossa ei pakokaasun poistojärjestelmä saa siinä kohdassa, jossa pakojärjestelmä liittyy testipenkkiin, aiheuttaa poistojärjestelmässä painetta, joka poikkeaa ilmakehän paineesta yli ± 740 Pa (7,4 mbar), ellei valmistaja ole ennen testausta nimenomaisesti ilmoittanut jotain tiettyä vastapainetta. Tässä tapauksessa on käytettävä näistä kahdesta paineesta alempaa.3.4. TestausmenettelyTäyskuormituksen tehokäyrän määrittämiseksi oikein mittaukset on tehtävä riittävän monella pyörimisnopeudella valmistajan suosittelemien pienimmän ja suurimman nopeuden välillä. Sen pyörimisnopeuden, jolla moottori kehittää suurimman vääntömomentin ja suurimman tehon, on oltava tällä nopeusalueella. Jokaiselle nopeudelle on määritettävä vähintään kahden vakiintuneen mittauksen keskiarvo.3.5. Rekisteröitävät mittaustuloksetRekisteröitävät mittaustulokset esitetään alalisäyksessä 2.4. TEHON JA VÄÄNTÖMOMENTIN KORJAUSKERTOIMET4.1. Kertoimen á1 ja á2 määritelmäKertoimet, joilla mitattu vääntömomentti ja teho on kerrottava moottorin vääntömomentin ja tehon määrittämiseksi voimansiirron hyötysuhde (kerroin á2) huomioon ottaen ja joita mahdollisesti käytetään testien aikana, jotta tämä vääntömomentti ja tämä teho saadaan pysymään 4.2.1 kohdassa tarkoitetuissa ulkoilman vertailuolosuhteissa (kerroin á1).Tehon korjauskaava on seuraava:P° = á1 × á2 × Pjossa:P° = korjattu teho (ts. teho kampiakselin päässä vallitsevissa vertailuolosuhteissa),á2 = voimansiirron hyötysuhteen korjauskerroin,á1 = ulkoilman olosuhteiden korjauskerroin,P = mitattu teho (havaittu teho).4.2. Ulkoilman olosuhteet4.2.1. Ulkoilman vertailuolosuhteet4.2.1.1. Vertailulämpötila (T°)298 K (25 °C)4.2.1.2. Kuivan ilman vertailupaine (Pso)99 kPa4.2.2. Ulkoilman testausolosuhteetTestauksen aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavien arvojen rajoissa:4.2.2.1. Testauslämpötila (T)283 K < T < 318 K4.3. Korjauskertoimien määritys4.3.1. Kertoimen á2 määritys- jos mittauskohta on kampiakselin voiman ulosottopää, tämän kertoimen on oltava 1,- jos mittauskohta ei ole kampiakselin voiman ulosottopää, tämä kerroin lasketaan kaavasta:á2 = >NUM>1 >DEN>ntjossa nt on kampiakselin ja mittauskohdan välissä olevan voimansiirtolaitteen hyötysuhde.Voimansiirron hyötysuhde nt määritellään voimansiirron jokaisen komponentin keskinäisestä tulosta nt (kertolasku)nt = n1 × n2 × ... × njVoimansiirron jokaisen osan hyötysuhde nj esitetään seuraavassa taulukossa.>TAULUKON PAIKKA>4.3.2. Korjauskertoimen á1 määritys ()4.3.2.1. Korjauskertoimen á1 fysikaalisten suureiden määrittelyT on imuilman absoluuttinen lämpötila,Ps on kuivan ilman paine (kPa), ts. kokonaisilmanpaine miinus vesihöyryn paine.4.3.2.2. Kerroin á1Korjauskerroin á1 saadaan seuraavasta kaavasta:á1 = (>NUM>99 >DEN>Ps)1,2 . (>NUM>T >DEN>298)0,6Tämä kaava pätee vain, jos:0,93 ≤ á1 ≤ 1,07.Jos raja-arvot ylittyvät, saatu korjattu arvo on ilmoitettava ja testausolosuhteet (lämpötila ja paine) on ilmoitettava tarkasti testausselosteessa.5. TESTAUSSELOSTETestausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrityksessä tarvittavat laskelmat, jotka esitetään alalisäyksessä 3, sekä kaikki alalisäyksessä 2 esitetyt moottorin ominaisuudet.Testausselosteeen on lisäksi sisällettävä seuraavat tiedot:Testausolosuhteet >KAAVION ALKU>Mitatut paineet moottorin suurimmalla tehollaIlmanpaine: ... kPaHöyryn paine: ... kPaPakojärjestelmä (): ... kPaTulopainehäviö (): ... kPamoottorin imuilmajärjestelmässä: ...Mitatut lämpötilat moottorin suurimmalla teholla: imuilman lämpötila:...Kjäähdytysnesteen lämpötilamoottorin jäähdytysnesteen poistoaukosta: ... K ()vertailukohdasta ilmajäähdytyksen ollessa kyseessä: ... K ()öljyn lämpötila: ...K (ilmoita mittauskohta)polttoaineen lämpötilakaasuttimen/syöttöpumpun tuloaukossa (): ... Kpolttoaineen kulutuksen mittauslaitteessa: ...Kpakokaasun lämpötila mitattuna pakosarjan (pakosarjojen) ulostulolaipan (-laippojen) läheisyydestä (): ... KDynamometrin ominaisuudetMerkki: ...Tyyppi: ...PolttoaineNestemäisellä polttoaineella toimivissa ottomoottoreissa:Merkki: ...Erittely: ...Nakutuksenestoaine (lyijy, jne.)Tyyppi: ...Määrä mg/litra: ...Oktaaniluku:RON: ...MON: ...Suhteellinen tiheys: ... 15 °C:ssa ... 4 °C:ssaLämpöarvo: ... kJ/kgVoiteluöljyMerkki: ...Erittely: ...Viskositeettiluokka SAE: ...() Mitattava, kun alkuperäiset imujärjestelmät eivät ole käytössä.() Tarpeeton viivataan yli.() Ilmoita mittauskohta.>KAAVION LOOPU>Yksityiskohtaiset mittaustulokset >KAAVION ALKU>Moottorin suorituskykyMoottorin käyntinopeus, min-1Dynamometrijarrun pyörimisnopeus, min-1Dynamometrin jarrukuormitus, NKampiakselilta mitattu vääntömomentti, NmMitattu teho, kWTestausolosuhteet Ilmanpaine, kPaImuilman lämpötila, KHöyryn paine, kPaUlkoilman korjauskerroin á1Mekaaninen korjauskerroin á2Korjattu vääntömomentti kampiakselilta, NmKorjattu teho, kWPolttoaineen ominaiskulutus (), g/kW hMoottorin jäähdytyslämpötila, K ()Öljyn lämpätila mittauskohdassa, KPakokaasun lämpötila, KIlman lämpötila ahtimen jälkeen, KPaine ahtimen jälkeen, kPa() Ilman ulkoilman kertoimesta johtuvaa tehon korjausta.() Ilmoita mittauskohta: mittaus on tehty (tarpeeton viivataan yli):a) jäähdytysnesteen ulostulosta,b) sytytystulpan tiivisteestä,c) muu kohta, ilmoitettava.>KAAVION LOOPU>6. SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTOLERANSSIT6.1. Teknisen tutkimuslaitoksen määrittelemä moottorin suurin vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa valmistajan ilmoittamasta arvosta ± 5 %, jos mitattu teho on ≤ 11 kW, ja ± 2 %, jos mitattu teho on > 11 kW, moottorin pyörimisnopeuden toleranssin ollessa 1,5 %.6.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa ± 10 %, jos mitattu teho on ≤ 11 kW, ja ± 5 %, jos mitattu teho on > 11 kW osan tyyppihyväksynnän yhteydessä määritellyistä arvoista.Alalisäys 1 Moottorin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon mittaus moottorin lämpötilaan perustuvalla menetelmällä1. TESTAUSOLOSUHTEET1.1. Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämiseksi tarkoitetut testit on tehtävä kaasuläppä täysin auki moottorin ollessa varustettuna kuten taulukossa 1 on eritelty.1.2. Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa toimintaolosuhteissa moottorin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin on oltava sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palokammioissa saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.Testausolosuhteet, kuten imuilman lämpötila, on valittava mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2.1 kohta), jotta korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.1.3. Moottorin imuilman lämpötila on mitattava enintään 0,15 m:n etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai jos ilmanuhdistinta ei ole, 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta. Lämpömittarin tai termoelementin on oltava suojattu lämpösäteilyltä ja sen on sijaittava ilmavirrassa. Se on suojattava myös takaisinsuihkuavalta polttoaineelta. Mittauskohtia on oltava riittävä määrä, jotta imuilman lämpötilasta saadaan edustava keskiarvo.1.4. Moottorin pyörimisnopeus ei saa vaihdella mittauksen aikana lukemia otettaessa enempää kuin ± 1 %.1.5. Testattavan moottorin jarrukuormituksen lukemat on otettava dynamometriltä, kun moottorin lämpötila on saavuttanut asetetun arvon moottorin pyörimisnopeuden pysyessä käytännöllisesti katsoen vakiona.1.6. Jarrukuormituksen, polttoaineen kulutuksen ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava samanaikaisesti. Mittaustarkoituksiin käytetyn lukeman on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäin saadusta tasaantuneesta arvosta, jotka saavat poiketa toisistaan alle 2 % jarrukuormituksen osalta.1.7. Polttoaineen kulutuslukemia ryhdytään ottamaan, kun on varmaa, että moottori on saavuttanut määritellyn nopeuden.Jos pyörimisnopeutta ja polttoaineen kulutusta mitataan automaattisesti laukeavalla laitteella, on mittausajan oltava vähintään 10 sekuntia, ja jos mittaus tehdään käsikäyttöisellä laitteella, mittausajan on oltava vähintään 20 sekuntia.1.8. Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteeen lämpötila saa poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.Ilmajäähdytteisissä moottoreissa sytytystulpan tiivisteestä mitattu lämpötila saa poiketa valmistajan ilmoittamasta arvosta enintään ± 10 K. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, sen on oltava 483 K ± 10 K.1.9. Ilmajäähdytteisten moottoreiden sytytystulpan tiivisteen lämpötila on mitattava lämpömittarilla, johon kuuluu termoelementti ja tiivistysrengas.1.10. Kaasuttimen tai suihkutusjärjestelmän tuloaukosta mitatun polttoaineen lämpötilan on pysyttävä valmistajan asettamissa rajoissa.1.11. Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu öljypohjasta tai öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on oltava valmistajan asettamissa rajoissa.1.12. Pakokaasun lämpötila on mitattava suorassa kulmassa pakoaukon laippaan (laippoihin) ja pakosarjaan (pakosarjoihin) nähden.1.13. Käytetyn polttoaineen on oltava liitteessä I olevassa 3.3.12 kohdassa tarkoitettua.1.14. Ellei ole mahdollista käyttää vakiomallista äänenvaimentajaa, on testattaessa käytettävä laitetta, joka on sopiva moottorin tavanomaiselle, valmistajan ilmoittamalle pyörimisnopeudelle. Moottorin käydessä testauslaboratoriossa pakokaasun poistojärjestelmä ei saa aiheuttaa poistohormin ja ajoneuvon pakojärjestelmän yhtymäkohdassa painetta, joka poikkeaa ilmakehän paineesta ± 740 Pa (7,4 mbar), ellei valmistaja ole ennen testausta ilmoittanut tiettyä vastapainetta. Tässä tapauksessa on käytettävä näistä kahdesta paineesta alempaa.Alalisäys 2 Ilmoituslomake moottorityypin () olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikuttavat moottorin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan nettotehoon >KAAVION ALKU>(Moottoripyörien ja kolmipyörien ottomoottorit)(Liitettävä osan tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)Viitenumero (hakija toimittaa): ...Haettaessa osan tyyppihyväksyntää moottoripyörä- ja kolmipyörätyypin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta hakemuksen on sisällettävä direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevan A osan seuraavissa jaksoisssa mainitut tiedot:0.10.20.4-0.63-3.2.23.2.4-3.2.4.1.53.2.4.3-3.2.12.2.13.5-3.6.3.1.2>KAAVION LOOPU>Alalisäys 3 Viranomaisen nimi Osan tyyppihyväksyntätodistus moottoripyörä- ja kolmipyörätyypin moottorin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta >KAAVION ALKU>MALLIKertomus N:o ... tarkastuslaitos ...annettu ...Osan tyyppihyväksyntä N:o ... Laajennus N:o ...1. Ajoneuvon tavaramerkki tai kaupallinen nimi ...2. Ajoneuvotyyppi ...3. Valmistajan nimi ja osoite ...4. Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite ...5. Päivä, jona ajoneuvo toimitettiin testattavaksi ...6. Suurin vääntömomentti ... Nm nopeudella... min -17. Suurin nettoteho ... kW nopeudella ... min -18. Osan tyyppihyväksyntä annettu/evätty () ...9. Paikka...10. Päiväys ...11. Allekirjoitus ...() Tarpeeton viivataan yli.>KAAVION LOOPU>Lisäys 3 Kaksi- ja kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin asennettujen dieselmoottorien suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittäminen1. MÄÄRITELMÄTTässä direktiivissä tarkoitetaan:1.1. "Nettoteholla"tehoa, joka saadaan testipenkissä kampiakselin tai sitä vastaavan osan päästä valmistajan tarkoittamalla pyörimisnopeudella taulukossa 1 luetelluilla apulaitteilla. Jos teho voidaan mitata ainoastaan vaihteiston ollessa asennettuna, on vaihteiston hyötysuhde otettava huomioon;1.2. "Suurimmalla nettoteholla"nettotehon suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;1.3. "Vääntömomentilla"vääntömomenttia, joka saadaan 1.1 kohdassa mainituin edellytyksin;1.4. "Suurimmalla vääntömomentilla"vääntömomentin suurinta arvoa täydellä moottorin kuormituksella;1.5. "Apulaitteilla"kaikkia taulukossa 1 lueteltuja kojeita ja laitteita;1.6. "Vakiovarusteilla"valmistajan tiettyä käyttösovellutusta varten toimittamia varusteita;1.7. "Moottorityypillä"moottoreita, joiden alalisäyksessä 1 määritellyt ominaisuudet eivät poikkea toisistaan missään olennaisessa suhteessa.2. VÄÄNTÖMOMENTIN JA TEHON MITTAUSTEN TARKKUUS TÄYSKUORMITUSTEHOLLA2.1. Vääntömomentti:± 1 % mitatusta vääntömomentista ().2.2. Pyörimisnopeus:mittaustarkkuuden on oltava ± 1 %. Moottorin pyörimisnopeus on mitattava mieluiten automaattisynkronoidulla kierroslukumittarilla ja kronometrilla (tai kierroslaskurilla).2.3. Polttoaineen kulutus:± 1 % mitatusta kulutuksesta.2.4. Polttoaineen lämpötila:± 2 K.2.5. Moottorin imuilman lämpötila:± 2 K.2.6. Ilmanpaine:± 100 Pa.2.7. Paine imusarjassa:± 50 Pa (ks. taulukon 1 huomautus 1 a).2.8. Paine ajoneuvon pakojärjestelmässä:200 Pa (ks. taulukon 1 huomautus 1 B).3. DIESELMOOTTORIN SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTESTI3.1. Apulaitteet3.1.1. Asennettavat apulaitteetTestin aikana moottorin toimimiseksi kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa tarvittavien (taulukon 1 mukaisten) apulaitteiden on sijaittava testipenkissä mahdollisimman tarkoin siinä asennossa, jossa ne olisivat kyseessä olevassa käyttösovellutuksessa.3.1.2. Poistettavat apulaitteetTietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeen vain ajoneuvon itsensä toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin, on irroitettava testien ajaksi.Seuraava epätäydellinen luettelo on esimerkinomainen:- jarrujen paineilmakompressori,- ohjaustehostimen kompressori,- jousituksen kompressori,- ilmastointijärjestelmä.Jos apulaitteita ei voida irrottaa, niiden kuormittamattomana absorboima teho voidaan määrittää ja lisätä mitattuun moottorin tehoon.3.1.3. Dieselmoottoreiden käynnistysapulaitteetDieselmoottorin käynnistämiseen käytettävistä apulaitteista on seuraavat kaksi tapausta otettava huomioon:a. Sähkökäynnistys: laturi on asennettu ja palvelee tarvittaessa moottorin toiminnan kannalta välttämättömiä apulaitteita,b. muu kuin sähkökäynnistys: jos on moottorin käynnin kannalta välttämättömiä sähköisiä apulaitteita, laturi asennetaan syöttämään virtaa näille apulaitteille; muussa tapauksessa se poistetaan.Kummassakin tapauksessa käynnistysenergian tuottamiseen ja varastointiin tarvittava järjestelmä asennetaan ja se toimii kuormittamattomana.>TAULUKON PAIKKA>3.2 SäätöolosuhteetSäätöolosuhteet suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämiseksi testeissä esitetään taulukossa 2.>TAULUKON PAIKKA>3.3 Testausolosuhteet3.3.1 Suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrittämiseksi tarkoitetut testit on tehtävä ruiskutuspumpun ollessa säädettynä täydelle kuormitukselle moottorin ollessa varustettuna kuten taulukossa 1 on eritelty.3.3.2 Mittaukset on tehtävä tavanomaisissa, vakiintuneissa toimintaolosuhteissa moottorin saadessa riittävästi palamisilmaa. Moottorin on oltava sisäänajettu valmistajan suositusten mukaisesti. Palokammiossa saa olla karstaa vain rajoitetussa määrin.Testausolosuhteet, kuten imuilman lämpötila, on valittava mahdollisimman läheltä vertailuolosuhteita (ks. 4.2 kohta), jotta korjauskerroin olisi mahdollisimman pieni.3.3.3 Moottorin imuilman (ympäröivän ilman) lämpötila on mitattava enintään 0,15 m:n etäisyydeltä ilmanpuhdistimen imuaukosta, tai jos ilmanpuhdistinta ei ole, 0,15 m:n päästä ilman imuputkesta. Lämpömittarin tai termoelementin on oltava suojattu lämpösäteilyltä ja sen on sijaittava ilmavirrassa. Se on suojattava myös takaisinsuihkuavalta polttoaineelta. Mittauskohtia on oltava riittävä määrä, jotta imuilman lämpötilasta saadaan edustava keskiarvo.3.3.4 Mittaustuloksia ei saa rekisteröidä, ennen kuin vääntömomentti, pyörimisnopeus ja lämpötilat ovat pysyneet käytännöllisesti katsoen vakioina vähintään 30 sekuntia.3.3.5 Moottorin pyörimisnopeus käytön ja lukeman oton aikana ei saa poiketa valitusta nopeudesta enempää kuin ± 1 % tai ± 10 min-1, sen mukaan kumpi on suurempi.3.3.6 Jarrukuormitus ja imuilman lämpötilan lukemat on otettava samanaikaisesti, ja lukeman on oltava keskiarvo kahdesta peräkkäisestä tasaantuneesta arvosta, jotka eivät saa poiketa toisistaan enempää kuin 2 % jarrukuormituksen osalta.3.3.7 Moottorin poistoaukosta mitattu jäähdytysnesteeen lämpötila saa poiketa enintään ± 5 K valmistajan ilmoittamasta termostaatin ylemmästä lämpötila-asetuksesta. Jos valmistaja ei ole ilmoittanut lämpötilaa, sen on oltava 353 K ± 5 K.Ilmajäähdytteisissä moottoreissa valmistajan osoittamasta kohdasta mitattu lämpötila saa poiketa enintää + 0/- 20 K valmistajan tarkoittamasta lämpötilasta vertailuolosuhteissa.3.3.8 Polttoaineen lämpötila on mitattava kaasuttimen tai ruiskutusjärjestelmän tuloaukosta, ja sen on pysyttävä valmistajan asettamissa rajoissa.3.3.9 Voiteluöljyn lämpötilan, joka on mitattu öljypohjasta tai öljynjäähdyttimen poistoaukosta, jos sellainen on asennettu, on oltava valmistajan asettamissa rajoissa.3.3.10 Lisäsäätöjärjestelmää voidaan käyttää lämpötilan pitämiseksi 3.3.7, 3.3.8 ja 3.3.9 kohdassa määritellyissä rajoissa.3.3.11. Polttoaine(ks. liitteessä I oleva 3.3.12 kohta)3.4. TestausmenettelyTehokäyrän määrittämiseksi oikein mittaukset on tehtävä riittävän monella pyörimisnopeudella valmistajan suosittelemien pienimmän ja suurimman nopeuden välillä. Sen pyörimisnopeuden, jolla moottori kehittää suurimman tehon, on oltava tällä nopeusalueella. Jokaiselle nopeudelle on määritettävä vähintään kahden vakiintuneen mittauksen keskiarvo.3.5. Savutuksen mittausDieselmoottoreiden osalta on testin aikana tarkastettava, täyttävätkö pakokaasut ilmansuojelullisten toimenpiteiden toteuttamiseksi määritellyt vaatimukset näiden tultua voimaan.4. TEHON JA VÄÄNTÖMOMENTIN KORJAUSKERTOIMET4.1. MääritelmäVääntömomentin ja tehon korjauskerroin on kerroin, jolla mitattu vääntömomentti ja teho on kerrottava, jotta moottorin vääntömomentti ja teho voidaan määrittää 4.2 kohdassa tarkoitetuissa ulkoilman vertailuolosuhteissa.P° = á × Pjossa:P0 on korjattu teho (ts. teho ulkoilman vertailuolosuhteissa),á on korjauskerroin (áa tai ád),P on mitattu teho (testiteho).4.2. Ulkoilman vertailuolosuhteet4.2.1. Lämpötila (T0)298 K (25 °C)4.2.2. Kuivan ilman paine (Ps°)99 kPaHuom. :Kuivan ilman paine perustuu 100 kPa:n kokonaispaineeseen ja 1 kPa:n vesihöyryn paineeseen.4.3. Ulkoilman testausolosuhteetTestauksen aikana ulkoilman olosuhteiden on oltava seuraavat:4.3.1. Lämpötila (T)283 K ≤ T ≤ 318 K4.3.2. Paine (Ps)80 kPa ≤ Ps ≤ 110 kPa.4.4. Korjauskertoimien áa ja ád () määritysDieselmoottoreiden tehon korjauskerroin (ád) polttoaineen syötön pysyessä vakiona saadaan seuraavasta kaavasta:ád = (fa) fmjossa:fa on ulkoilman kerroin,fm on ominaisparametri kullekin moottorityypille ja säädölle.4.4.1. Ulkoilman kerroin faTämä kerroin ilmaisee ympäröivien olosuhteiden (paine, lämpötila ja kosteus) vaikutusta moottorin imuilmaan. Ulkoilman kertoimen kaava vaihtelee moottorin tyypin mukaan.4.4.1.1. Vapaastihengittävät ja mekaanisesti ahdetut moottoritfa = (>NUM>99 >DEN>Ps) . (>NUM>T >DEN>298)0,74.4.1.2. Turboahdetut moottorit imuilman jäähdytyksellä tai ilman imuilman jäähdytystäfa = (>NUM>99 >DEN>Ps)0,7 . (>NUM>T >DEN>298)1,54.4.2. Moottorin kerroin fmfm on korjatun polttoainevirtauksen (qc) funktio seuraavasti:fm = 0,036 × qc - 1,14jossa:qc = q/rjossa:q on polttoainevirtauksen määrä milligrammoina työjaksoa ja litroina ilmaistua kokonaisiskutilavuutta kohti [mg/(1 x työjakso)]r on ahtimen tulo- ja poistopuolen paineiden välinen suhde (r = 1 vapaastihengittävissä moottoreissa).Tämä kaava pätee qc:n arvon ollessa 40-65 mg/(1 x työjakso).Kun qc:n arvo on alle 40 mg/(1 x työjakso), käytetään fm:n arvona vakiota 0,3c (fm=0,3).Kun qc:n arvo on yli 65 mg/(1 x työjakso), käytetään f m:n arvona vakiota 1,2 c (fm=1,2) (ks. kuva):>VIITTAUS FILMIIN>4.4.3. Laboratoriossa vallitsevat olosuhteetJotta testi olisi pätevä, korjauskertoimen ád on oltava0,9 ≤ ád ≤ 1,1Jos nämä rajat ylittyvät, on saatu korjattu arvo mainittava ja testausolosuhteet (lämpötila ja paine) ilmoitettava tarkasti testausselosteessa.5. TESTAUSSELOSTETestausselosteessa on oltava mittaustulokset ja kaikki suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon määrityksessä tarvittavat laskelmat, jotka esitetään alalisäyksessä 2, sekä kaikki alalisäyksessä 1 esitetyt moottorin ominaisuudet.Testausselosteen on lisäksi sisällettävä seuraavat tiedot:Testausolosuhteet >KAAVION ALKU>Mitatut paineet moottorin suurimmalla tehollaIlmanpaine: ... kPaPakojärjestelmä ... kPaTulopainehäviö: ... kPa moottorin imuilmajärjestelmässä: ...Mitatut lämpötilat moottorin suurimmalla teholla: imuilman lämpötila:... °C jäähdytysnesteen lämpötilamoottorin jäähdytysnesteen poistoaukosta: ... ... °C ()vertailukohdasta ilmajäähdytyksen ollessa kyseessä: ...  C ()öljyn lämpötila: ... °C (ilmoita mittauskohta)polttoaineen lämpötila kaasuttimen/syöttöpumpun tuloaukossa (): ... °Cpolttoaineen kulutuksen mittauslaitteessa: ... °Cpakokaasun lämpötila mitattuna pakosarjan (pakosarjojen) ulostulolaipan (-laippojen) läheisyydestä:... °CDynamometrin ominaisuudetMerkki: ...Tyyppi: ...PolttoaineNestemäisellä polttoaineella toimivissa ottomoottoreissa:Merkki: ...Erittely: ...Nakutuksenestoaine (lyijy, jne.)Tyyppi: ...Määrä mg/litra: ...Oktaaniluku:RON: ...MON: ...Suhteellinen tiheys: ... 15 °C:ssa ... 4 °C:ssaLämpöarvo: ...kJ/kgVoiteluöljyMerkki: ...Erittely: ...Viskositeettiluokka SAE:...() Tarpeeton viivataan yli.>KAAVION LOOPU>Yksityiskohtaiset mittaustulokset >KAAVION ALKU>Moottorin suorituskykyMoottorin käyntinopeus, min -1Dynamometrijarrun pyörimisnopeus, min -1Dynamometrin jarrukuormitus, NKampiakselilta mitattu vääntömomentti, NmMitattu teho, kWTestausolosuhteet Ilmanpaine, kPaImuilman lämpötila, KHöyryn paine, kPaKorjauskerroinKorjattu vääntömomentti kampiakselilta, NmKorjattu teho, kWPolttoaineen ominaiskulutus (), g/kW hMoottorin jäähdytyslämpötila, K ()Öljyn lämpötila mittauskohdassa, KPakokaasun lämpötila, KIlman lämpötila ahtimen jälkeen, KPaine ahtimen jälkeen, kPa() Ilman tehon korjausta.() Ilmoita mittauskohta: mittaus on tehty (tarpeeton viivataan yli):(a) jäähdytysnesteen ulostulosta(b) sytytystulpan tiivisteestä(c) muu kohta, ilmoitettava.>KAAVION LOOPU>6. SUURIMMAN VÄÄNTÖMOMENTIN JA SUURIMMAN NETTOTEHON MITTAUSTOLERANSSIT6.1. Teknisen tutkimuslaitoksen määrittelemä moottorin suurin vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa valmistajan ilmoittamasta arvosta ± 5 %, jos mitattu teho on ≤ 11 kW, ja ± 2 %, jos mitattu teho on > 11 kW, moottorin pyörimisnopeuden toleranssin ollessa 1,5 %.6.2. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden tarkastuksessa saatu suurin vääntömomentti ja suurin nettoteho saavat poiketa ± 10 %, jos mitattu teho on ≤ 11 kW, ja ± 5 %, jos mitattu teho on > 11 kW osan tyyppihyväksynnän yhteydessä määritellyistä arvoista.Alalisäys 1 Ilmoituslomake moottorityypin () olennaisista ominaisuuksista, jotka vaikuttavat moottorin suurimpaan vääntömomenttiin ja suurimpaan nettotehoon >KAAVION ALKU>(Moottoripyörien ja kolmipyörien dieselmoottorit)(Liitettävä osan tyyppihyväksyntähakemukseen, jos tämä tehdään erillään ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksesta)Viitenumero (hakija toimittaa): ...Haettaessa osan tyyppihyväksyntää moottoripyörä- ja kolmipyörätyypin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osalta hakemuksen on sisällettävä direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevan A osan seuraavissa jaksoissa mainitut tiedot:0.10.20.4-0.63-3.2.1.53.2.23.2.4.2-3.2.4.2.8.33.2.5-3.2.6.83.2.7-3.2.12.2.13.5-3.6.3.1.2>KAAVION LOOPU>Alalisäys 2 Viranomaisen nimi >KAAVION ALKU>Osan tyyppihyväksyntätodistus moottoripyörä- ja kolmipyörätyypin moottorin suurimman vääntömomentin ja suurimman nettotehon osaltaMALLIKertomus N:o ... tarkastuslaitos ... annettu ... Osan tyyppihyväksyntä N:o ... Laajennus N:o ...1. Ajoneuvon tavaramerkki tai kaupallinen nimi ...2. Ajoneuvotyyppi ...3. Valmistajan nimi ja osoite ...4. Valmistajan valtuutetun edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite ...5. Päivä, jona ajoneuvo toimitettiin testattavaksi ...6. Suurin vääntömomentti ......... Nm nopeudella ... min-17. Suurin nettoteho ......... kW nopeudella ... min-18. Osan tyyppihyväksyntä annettu/evätty () ...9. Paikka ...10. Päiväys ...11. Allekirjoitus ...() Tarpeeton viivataan yli.>KAAVION LOOPU>() Tämä polttoaine on vaihdettava vertailupolttoaineeseen, joka täyttää ilmansuojelullisten toimenpiteiden toteuttamiseksi määritellyt vaatimukset näiden tultua voimaan.() Tavanomaisista poikkeavien moottoreiden tai järjestelmien ollessa kyseessä valmistajan on toimitettava jäljempänä mainittuja tietoja vastaavat yksityiskohtaiset tiedot.() Vääntömomentin mittauslaite on kalibroitava kitkahäviöiden huomioon ottamiseksi. Tarkkuus voi olla ± 2 % mittauksissa, jotka tehdään tehotasojen ollessa alle 50 % suurimmasta arvosta. Suurimman vääntömomentin mittaustarkkuuden on kaikissa tapauksissa oltava ± 1 %.() Testit voidaan tehdä lämpötilansäädöllä varustetuissa tiloissa, joissa ilmastollisia olosuhteita voidaan säätää.() Tavanomaisista poikkeavien moottoreiden tai järjestelmien ollessa kyseessä valmistajan on toimitettava jäljempänä mainittuja tietoja vastaavat yksityiskohtaiset tiedot.() Vääntömomentin mittauslaite on kalibroitava kitkahäviöiden huomioon ottamiseksi. Mittausalueen alemmassa puoliskossa dynamometrin tarkkuus voi olla ± 2 % mitatusta vääntömomentista.() Testit voidaan tehdä ilmastoiduissa tiloissa, joissa ilmastollisia olosuhteita voidaan säätää.() Tavanomaisista poikkeavien moottoreiden tai järjestelmien ollessa kyseessä valmistajan on toimitettava tässä mainittuja tietoja vastaavat yksityiskohtaiset tiedot.


Avis juridique important

|

32000L0066

Komission direktiivi 2000/66/EY, annettu 23 päivänä lokakuuta 2000, tehoaineen (triasulfuroni) lisäämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I

Virallinen lehti nro L 276 , 28/10/2000 s. 0035 - 0037

Komission direktiivi 2000/66/EY,annettu 23 päivänä lokakuuta 2000,tehoaineen (triasulfuroni) lisäämisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY liitteeseen IEUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2000/10/EY(2), ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan neljännen alakohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Komission asetuksessa (ETY) N:o 3600/92(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2266/2000(4), säädetään direktiivin 91/414/ETY (jäljempänä "direktiivi") 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman ensimmäisen vaiheen täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä. Mainitun asetuksen mukaisesti komission asetuksessa (EY) N:o 933/94(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2230/95(6), vahvistetaan arvioitavien kasvinsuojeluaineiden tehoaineiden luettelo niiden sisällyttämiseksi mahdollisesti direktiivin liitteeseen I.(2) Direktiivin 5 artiklan 1 kohdan mukaan tehoaine on sisällytettävä liitteeseen I, jos voidaan olettaa, ettei kyseistä tehoainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden käytöllä eikä niiden jäämillä ole haitallisia vaikutuksia ihmisten tai eläinten terveyteen tai pohjaveteen taikka kohtuuttomia haittavaikutuksia ympäristöön.(3) Tällaiset tehoaineet voidaan sisällyttää liitteeseen I enintään kymmenen vuoden ajaksi.(4) Triasulfuronin vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön on arvioitu asetuksen (ETY) N:o 3600/92 säännösten mukaisesti ilmoittajien ehdottamien useiden käyttötarkoitusten osalta. Ranska nimettiin kasvinsuojeluaineiden tehoaineiden luettelon vahvistamisesta ja esittelijöinä toimivien jäsenvaltioiden nimeämisestä asetuksen (ETY) N:o 3600/92 soveltamiseksi annetun asetuksen (EY) N:o 933/94 mukaiseksi esittelijäksi. Se toimitti komissiolle asianomaisen arviointikertomuksen ja suosituksen 30 päivänä syyskuuta 1996 asetuksen (ETY) N:o 3600/92 7 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti.(5) Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet arviointikertomusta pysyvässä kasvinsuojelukomiteassa. Tämä tarkastelu on saatettu päätökseen 13 päivänä heinäkuuta 2000 komission tarkastelukertomuksella triasulfuronista.(6) Asiakirja-aineisto ja tarkastelusta saadut tiedot toimitettiin myös kasveja käsittelevään tiedekomiteaan lausuntoa varten. Kasveja käsittelevä tiedekomitea totesi lausunnossaan(7), että aineen käyttö ei aiheuta kohtuutonta riskiä, mutta huomautti, että jäsenvaltioiden olisi arvioitava sen huuhtoutumismahdollisuudet pohjaveteen erityisesti riskialttiilla seuduilla ja että niiden olisi toteutettava riskinhallintotoimenpiteitä vesiympäristön suojelemiseksi.(7) Tehdyistä arvioinneista on käynyt ilmi, että kyseistä tehoainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset erityisesti tutkittujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää kyseinen tehoaine liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kaikissa jäsenvaltioissa triasulfuronia sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevien lupien myöntäminen, muuttaminen tai peruuttaminen voidaan toteuttaa direktiivissä säädetyllä tavalla.(8) Direktiivin 8 artiklan 2 kohdan mukaan sen jälkeen, kun tehoaine on sisällytetty direktiivin liitteeseen I, jäsenvaltioiden on tapauksen mukaan myönnettävä, muutettava tai peruutettava tehoainetta sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevat luvat säädetyn määräajan kuluessa. Erityisesti direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa ja 13 artiklan 1 kohdassa edellytetään, että kasvinsuojeluaineita koskevat luvat myönnetään ainoastaan tehoaineen liitteeseen I sisällyttämiseen liittyvien edellytysten ja direktiivin liitteessä VI säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti direktiivin 13 artiklassa säädetyt tietovaatimukset täyttävien asiakirjojen perusteella.(9) Kohtuullinen määräaika on tarpeen ennen tehoaineen sisällyttämistä liitteeseen I, jotta jäsenvaltiot ja asianomaiset osapuolet voivat valmistautua sisällyttämisestä seuraaviin uusiin vaatimuksiin. Kohtuullinen määräaika on lisäksi tarpeen sisällyttämisen jälkeen, jotta jäsenvaltiot voivat panna direktiivin täytäntöön ja erityisesti tarvittaessa muuttaa olemassa olevia lupia tai peruuttaa ne tai myöntää uusia lupia direktiivin 91/414/ETY säännösten mukaisesti. Olisi säädettävä pidemmästä määräajasta liitteessä III tarkoitetun kutakin kasvinsuojeluainetta koskevan täydellisen asiakirja-aineiston jättämistä ja arviointia varten direktiivin liitteessä VI säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti. Yhdenmukaisten periaatteiden perusteella tapahtuva kokonaisarviointi voidaan useita tehoaineita sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta kuitenkin suorittaa vasta sen jälkeen, kun kaikki asianomaiset tehoaineet on sisällytetty direktiivin liitteeseen I.(10) On aiheellista säätää, että jäsenvaltioiden on pidettävä lopullinen tarkastelukertomus (direktiivin 14 artiklassa tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta) asianomaisten osapuolten saatavilla tai saatettava se näiden käyttöön.(11) Tarkastelukertomus on välttämätön, jotta jäsenvaltiot voivat asianmukaisesti panna täytäntöön direktiivin liitteessä VI säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden monet osat, joissa viitataan niiden liitteen II mukaisten tietojen arviointiin, jotka on toimitettu tehoaineen sisällyttämiseksi direktiivin liitteeseen I.(12) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaSisällytetään triasulfuroni tämän direktiivin liitteen mukaisesti direktiivin 91/414/ETY liitteen I tehoaineeksi.2 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä tammikuuta 2002, ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle välittömästi. Erityisesti jäsenvaltioiden on direktiivin 91/414/ETY mukaisesti tarvittaessa muutettava tai peruutettava triasulfuronia tehoaineenaan sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevat voimassa olevat luvat tämän määräajan kuluessa.2. Edellä 1 kohdassa vahvistettua määräaikaa direktiivin 91/414/ETY liitteessä VI säädettyjen yhdenmukaisten periaatteiden mukaisesti tapahtuvalle, kyseisen direktiivin liitteessä III olevat edellytykset täyttävien asiakirjojen arvioinnille ja niitä koskevan päätöksen tekemiselle jatketaan kuitenkin seuraavasti:- triasulfuronia ainoana tehoaineena sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta neljäksi vuodeksi tämän direktiivin voimaantulosta,- triasulfuronia ja jotain muuta direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I kuuluvaa tehoainetta sisältävien kasvinsuojeluaineiden osalta neljäksi vuodeksi sen direktiivin voimaantulosta, jolla viimeinen näistä aineista sisällytetään liitteeseen I.3. Jäsenvaltioiden on pidettävä asianomaisten osapuolten saatavilla tarkastuskertomus (direktiivin 14 artiklassa tarkoitettuja luottamuksellisia tietoja lukuun ottamatta) tai saatettava se erityisestä pyynnöstä näiden käyttöön.4. Näissä jäsenvaltioiden antamissa 1 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 2001.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 23 päivänä lokakuuta 2000.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.(2) EYVL L 57, 2.3.2000, s. 28.(3) EYVL L 366, 15.12.1992, s. 10.(4) EYVL L 259, 13.10.2000, s. 27.(5) EYVL L 107, 28.4.1994, s. 8.(6) EYVL L 225, 22.9.1995, s. 1.(7) Kasveja käsittelevä tiedekomitea SCP/TRIAS/002 lopullinen 17. maaliskuuta 2000.LIITETriasulfuroni1.>TAULUKON PAIKKA>2. Ehdot, joiden on täytyttävä:2.1 Tehoaineen, sellaisena kuin se on valmistettuna, vähimmäispuhtauden on oltava 940 g/kg.2.2 Lupa voidaan myöntää ainoastaan käyttöön rikkakasvien torjunta-aineena.2.3 Liitteessä VI vahvistettujen yhdenmukaisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon pysyvässä kasvinsuojelukomiteassa 13 päivänä heinäkuuta 2000 valmiiksi saadun triasulfuronia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II. Tässä yleisarvioinnissa jäsenvaltioiden on:- kiinnitettävä erityistä huomiota tehoaineen vaikutuksiin pohjaveteen,- kiinnitettävä erityistä huomiota tehoaineen vaikutuksiin vesieliöihin ja varmistettava, että lupaedellytyksiin sisältyy tarvittaessa riskinhallintatoimenpiteitä.3. Liitteeseen sisällyttämisen päättymispäivä on 31 päivä heinäkuuta 2011.


Avis juridique important

|

32003L0053

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/53/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2003, tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden (nonyylifenoli, nonyylifenolietoksylaatti ja sementti) markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennenkuudennen kerran (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 178 , 17/07/2003 s. 0024 - 0027

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/53/EY,annettu 18 päivänä kesäkuuta 2003,tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden (nonyylifenoli, nonyylifenolietoksylaatti ja sementti) markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksista annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY muuttamisesta kahdennenkymmenennenkuudennen kerran(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3),sekä katsovat seuraavaa:(1) Nonyylifenolista ja nonyylifenolietoksylaatista ympäristölle aiheutuvat vaarat on arvioitu olemassa olevien aineiden vaarojen arvioinnista ja valvonnasta 23 päivänä maaliskuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(4) mukaisesti. Arvioinnissa todettiin, että on tarpeen vähentää näitä vaaroja. Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea (CSTEE) vahvisti 6 ja 7 päivänä maaliskuuta 2001 antamassaan lausunnossa nämä johtopäätökset.(2) Nonyylifenoli luokitellaan yhteisön vesipolitiikan puitteista 23 päivänä lokakuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/60/EY(5) tarkoitetuksi "vaaralliseksi prioriteettiaineeksi". Kyseisen direktiivin 16 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tekee ehdotuksia hallintatoimiksi näiden aineiden päästöjen ja häviöiden lopettamiseksi kerralla tai vaiheittain.(3) Seuraavien aineiden riskinarvioinnin tuloksista ja riskien vähentämisen toimintasuunnitelmista: akryylialdehydi; dimetyylisulfaatti; nonyylifenoli; fenoli, 4-nonyyli-, haarautunut; tert-butyylimetyylieetteri 7 päivänä marraskuuta 2001 annetussa komission suosituksessa 2001/838/EY(6), joka hyväksyttiin asetuksen (ETY) N:o 793/93 yhteydessä, ehdotettiin nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaatin riskien rajoittamisen toimintasuunnitelmaa. Siinä suositellaan erityisesti, että rajoitukset kohdistetaan aineiden markkinoille saattamiseen ja käyttöön.(4) Ympäristön suojelemiseksi komissiota kehotetaan harkitsemaan muutosta ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annettuun neuvoston direktiiviin 86/278/ETY(7) maaperään puhdistamolietteessä leviävän nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaatin pitoisuuksien raja-arvojen vahvistamiseksi.(5) Ympäristön suojelun parantamiseksi nonyylifenolin ja nonyylifenolietoksylaatin markkinoille saattaminen ja käyttö olisi rajoitettava tietyissä käyttötarkoituksissa, jotka aiheuttavat päästöjä ja häviöitä ympäristöön. Torjunta-aineiden ja biosidien apuaineita koskevan rajoituksen ei kuitenkaan pitäisi vaikuttaa voimassa oleviin, ennen tämän direktiivin voimaantuloa myönnettyihin kansallisiin lupiin, jotka koskevat nonyylifenolietoksylaattia apuaineena sisältäviä torjunta-aineita tai biosidisia tuotteita, ennen kuin kyseisten lupien voimassaolo päättyy.(6) Tieteelliset tutkimukset ovat myös osoittaneet, että kromi VI:tta sisältävät sementtivalmisteet voivat aiheuttaa allergisia reaktioita tietyissä oloissa, jos ne ovat suorassa pitkäaikaisessa ihokosketuksessa. Kaikkiin sementin käyttötapoihin liittyy suoran pitkäaikaisen ihokosketuksen vaara, lukuun ottamatta valvottuja ja suljettuja ja täysin automatisoituja prosesseja.(7) Myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea (CSTEE) on vahvistanut sementissä olevan kromi VI:n haitalliset terveysvaikutukset.(8) Henkilökohtaiset suojelutoimenpiteet ovat välttämättömiä mutta eivät riittäviä estämään ihon kosketusta sementin kanssa. Lisäksi työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä (neljästoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) 7 päivänä huhtikuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY(8) suojelutoimenpiteitä koskevien säännösten tärkeysjärjestyksen mukaisesti työnantajan on ensisijaisesti huolehdittava siitä, että altistuminen vähennetään mahdollisimman alhaiseksi silloin kun aineen korvaaminen ei ole mahdollista, ja sovellettava henkilökohtaisia suojelutoimenpiteitä ainoastaan, jos altistumista ei voida ehkäistä muilla tavoin.(9) Ihmisten terveyden suojelemiseksi on siis tarpeen rajoittaa sementin markkinoille saattamista ja käyttöä. Erityisesti enemmän kuin 2 ppm kromi VI:tta sisältävän sementin tai sementtivalmisteiden markkinoille saattamista ja käyttöä pitää rajoittaa niissä töissä, joiden osalta on olemassa mahdollisuus aineiden joutumisesta kosketukseen ihon kanssa. Tämä ei päde valvottuihin ja suljettuihin eikä täysin automatisoituihin prosesseihin, ja ne on tästä syystä jätettävä tämän säännöksen ulkopuolelle. Pelkistäviä aineita olisi käytettävä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, toisin sanoen sementin tuotantovaiheessa.(10) Ihmisten terveyden suojelun edistämiseksi komissiota pyydetään harkitsemaan muutosta direktiivissä 98/24/EY olevaan liitteeseen I pölyä koskevan työperäisen altistuksen sitovan raja-arvon vahvistamiseksi.(11) Kromi VI:n käyttö kiellettiin romuajoneuvoista 18 päivänä syyskuuta 2000 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/53/EY(9) ja tiettyjen vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa 27 päivänä tammikuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/95/EY(10). Kromi VI:n muita käyttötarkoituksia tarkastellaan parhaillaan riskinarvioinnin yhteydessä, ja komissiota pyydetään antamaan mahdollisimman pian tarkoituksenmukaisia säädösehdotuksia kaikkien todettujen riskien käsittelemiseksi.(12) Tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annettu neuvoston direktiivi 76/769/ETY(11) pitäisi muuttaa vastaavasti.(13) Tämän direktiivin tavoitteena on ottaa käyttöön nonyylifenolia, nonyylifenolietoksylaattia ja sementtiä koskevat yhdenmukaistetut säännökset ja näin huolehtia sisämarkkinoiden toimivuudesta sekä varmistaa terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso perustamissopimuksen 95 artiklan mukaisesti.(14) Sementin sisältämää kromi VI:tta koskevan yhdenmukaisen testausmenetelmän käyttöönotto on suotavaa tämän direktiivin täytäntöönpanon kannalta, mutta sen ei pitäisi viivästyttää tämän direktiivin voimaantuloa. Tästä syystä komission olisi direktiivin 76/769/ETY 2 a artiklan mukaisesti vahvistettava tämä menetelmä. Testausmenetelmä olisi mieluiten kehitettävä Euroopan tasolla, tarvittaessa Euroopan standardointikomiteassa (CEN).(15) Tämä direktiivi ei vaikuta työsuojelun vähimmäisvaatimuksia koskevaan yhteisön lainsäädäntöön, kuten toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annettuun neuvoston direktiiviin 89/391/ETY(12) sekä siihen perustuviin erillisiin direktiiveihin, erityisesti työntekijöiden suojelemisesta syöpäsairauden vaaraa aiheuttaville tekijöille altistumiseen työssä liittyviltä vaaroilta 28 päivänä kesäkuuta 1990 annettuun neuvoston direktiiviin 90/394/ETY (kuudes direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)(13) ja direktiiviin 98/24/EY,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla1. Muutetaan direktiivin 76/769/ETY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2. Tämä direktiivi ei vaikuta voimassa oleviin, ennen tämän direktiivin voimaantuloa myönnettyihin kansallisiin lupiin, jotka koskevat nonyylifenolietoksylaattia apuaineena sisältäviä torjunta-aineita tai biosidisia tuotteita, ennen kuin kyseisten lupien voimassaolo päättyy.2 artiklaKomissio hyväksyy direktiivin 76/769/ETY liitteessä I olevan 47 kohdan (sementti) soveltamiseksi yhdenmukaisen testausmenetelmän kyseisen direktiivin 2 a artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.3 artiklaJäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset ennen 17 päivää heinäkuuta 2004. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 17 päivästä tammikuuta 2005.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.4 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 2003.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesP. CoxNeuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Drys(1) Ehdotus tehty 16.3.2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(2) EUVL C 133, 6.6.2003, s. 13.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 27. maaliskuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 19. toukokuuta 2003.(4) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.(5) EYVL L 327, 22.12.2000, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 2455/2001/EY (EYVL L 331, 15.12.2001, s. 1).(6) EYVL L 319, 4.12.2001, s. 30.(7) EYVL L 181, 4.7.1986, s. 6, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(8) EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11.(9) EYVL L 269, 21.10.2000, s. 34, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission päätöksellä 2002/525/EY (EYVL L 170, 29.6.2002, s. 81).(10) EUVL L 37, 13.2.2003, s. 19.(11) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 201, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/36/EY (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 26).(12) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.(13) EYVL L 196, 26.7.1990, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/38/EY (EYVL L 138, 1.6.1999, s. 66).LIITELisätään kohdat 46 ja 47 direktiivin 76/769/ETY liitteeseen I seuraavasti:">TAULUKON PAIKKA>"