Avis juridique important

|

31988L0321

Komission direktiivi 88/321/ETY, annettu 16 päivänä toukokuuta 1988, moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 71/127/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen

Virallinen lehti nro L 147 , 14/06/1988 s. 0077 - 0079 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 17 s. 0063  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 17 s. 0063

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 16 päivänä toukokuuta 1988,moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 71/127/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (88/321/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 1 päivänä maaliskuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/127/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 86/562/ETY(2), ja erityisesti sen 9 artiklan,sekä katsoo, ettäsaadun kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon teknisen osaamisen taso on mahdollista tiukentaa tiettyjä direktiivissä 71/127/ETY säädettyjä vaatimuksia tieliikenteen turvallisuuden parantamiseksi,N2-luokan ajoneuvoja, joiden massa on yli 7,5 tonnia, ja N3-luokan ajoneuvoja, lukuun ottamatta puoliperävaunujen vetoautoja, koskevat nykyiset vaatimukset ovat osoittautuneet puutteellisiksi ajoneuvon ulkopuolelle sivulle ja taakse ulottuvan näkökentän osalta; tämän puutteen korjaamiseksi on tarpeen vaatia ylimääräisen, niin kutsutun "laajakulma"taustapeilin asentamista näihin ajoneuvoihin,N2-luokan ajoneuvoja, joiden massa on yli 7,5 tonnia, koskevat nykyiset vaatimukset ovat osoittautuneet puutteellisiksi myös ohjaamorakenteen kuljettajaan nähden vastakkaisen sivun puolelle ulottuvan näkökentän osalta; tämän puutteen korjaamiseksi on tarpeen vaatia "lähietäisyys"-taustapeilin asentamista näihin ajoneuvoihin, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiivin 71/127/ETY liitteitä II ja III tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla 1. Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä tammikuuta 1989 alkaen taustapeileihin liittyvistä syistä:- evätä ajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, tai kieltäytyä antamasta direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa(3),- tai kieltää ajoneuvojen liikkeelle laskemista,jos tämäntyyppisen ajoneuvon tai tämäntyyppisten ajoneuvojen taustapeilit vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia.2. Jäsenvaltio 1 päivästä lokakuuta 1990 alkaen:- ei saa antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa ajoneuvotyypille, jonka taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,- saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin säännöksiä,- saa kieltää sellaisen ajoneuvon ensimmäisen kerran liikkeelle laskemisen, jonka taustapeilit eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaiset.3 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen dellyttämät säännökset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1989. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 16 päivänä toukokuuta 1988.Komission puolestaCOCKFIELDVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 68, 22.3.1971, s. 1(2) EYVL N:o L 327, 22.11.1986, s. 49(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1LIITE Muutetaan direktiivin 71/127/ETY liitettä II seuraavasti:Muutetaan taulukon toisen sarakkeen 2.2.2 kohdan toinen rivi seuraavasti: korvataan ilmaisu "M1 ja N1" ilmaisulla "M1, N1 ja N2".Muutetaan direktiivin 71/127/ETY liitettä III seuraavasti:1. Korvataan 2.1.1 kohta seuraavasti:"2.1.1 Näkökentät, joita tarkoitetaan 5 kohdassa, on saatava aikaan vähimmäismäärällä pakollisia taustapeilejä seuraavassa esitetyin tavoin:>TAULUKON PAIKKA>"2. Korvataan 2.1.3 kohdan ensimmäisellä rivillä ilmaisu "Kuitenkin N3-luokan ajoneuvo" ilmaisulla "Kuitenkin, . . . , N2 ja N3-luokan ajoneuvot".3. Lisätään 2.1.3 kohdan jälkeen uusi 2.1.4 kohta seuraavasti:"2.1.4 Luokkaan IV kuuluva taustapeili on pakollinen kaikissa N2-luokan ajoneuvoissa, joiden enimmäismassa ei ylitä 7,5 tonnia, jos pakollinen samalle puolelle asennettu luokkaan II kuuluva taustapeili ei ole kupera."4. Korvataan 2.2.2 kohta seuraavasti:"2.2.2 Luokkaan V kuuluva ulkopuolinen taustapeili on hyväksyttävä N2-luokan ajoneuvoille, joiden enimmäismassa ei ylitä 7,5 tonnia, sekä M2- ja M3-luokan ajoneuvoille."5. Korvataan 2.2.4 kohta seuraavasti:"2.2.4 Luokkaan IV kuuluva ulkopuolinen taustapeili on hyväksyttävä N2-luokan ajoneuvoille, joiden enimmäismassa ei ylitä 7,5 tonnia, sekä M2- ja M3-luokan ajoneuvoille."6. Korvataan 5.5.1 kohdan toisella rivillä ilmaisu "(oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta)" ilmaisulla "(vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta)".7. Korvataan 5.5.1 kohdan kolmannella rivillä ilmaisu "(vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta)" ilmaisulla "(oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta)".


Avis juridique important

|

32003L0020

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/20/EY, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2003, vähemmän kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvavöiden pakollista käyttöä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 91/671/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 115 , 09/05/2003 s. 0063 - 0067

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/20/EY,annettu 8 päivänä huhtikuuta 2003,vähemmän kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvavöiden pakollista käyttöä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 91/671/ETY muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),ovat kuulleet alueiden komiteaa,noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3),sekä katsovat seuraavaa:(1) Perustamissopimuksen 153 artiklassa määrätään erityisesti, että yhteisö myötävaikuttaa kuluttajien terveyden, turvallisuuden ja taloudellisten etujen suojaamiseen kuluttajansuojan korkean tason varmistamiseksi.(2) Maaliskuun 13 päivänä 1984 antamassaan päätöslauselmassa(4) Euroopan parlamentti asetti ensisijaiseksi toimenpiteeksi turvavöiden pakollisen käytön kaikilla teillä sekä kaupungeissa että maaseudulla. Helmikuun 18 päivänä 1986 antamassaan päätöslauselmassa(5) se painotti, että on tarpeen tehdä turvavyön käyttö pakolliseksi kaikille matkustajille, myös lapsille, muissa kuin julkisissa kulkuneuvoissa.(3) Direktiivin 91/671/ETY(6) mukaan lasten turvalaitteiden käyttö on pakollista sellaisilla istuimilla, joihin on asennettu turvavyöt. Mainitussa direktiivissä ei täsmennetä, minkä tyyppinen lasten turvalaite olisi asianmukainen, ja sen mukaan lasten kuljettaminen ilman että heidät on kiinnitetty asianmukaisella lasten turvalaitteella on sallittua, jos tällaista laitetta ei ole käytettävissä.(4) Tällaisten laitteiden käytössä on oltava aiempaa kurinalaisempia ja noudatettava siis ehdottomammin mainitun direktiivin 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua pakollisen käytön periaatetta.(5) Yhteisö liittyi neuvoston päätöksellä 97/836/EY(7) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin ja/tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista.(6) Liittymällä mainittuun sopimukseen yhteisö sitoutui noudattamaan sen mukaisesti vahvistettujen säännösten täsmällistä luetteloa muun muassa moottoriajoneuvojen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksynnän osalta.(7) Vaikka auto-onnettomuuksissa surmansa saaneiden lasten määrä on suhteellisen pieni verrattuna niiden lasten määrään, jotka ovat saaneet surmansa kulkiessaan jalan tai polkupyörällä, on syytä tehostaa lasten suojaamista koskevia yhteisiä sääntöjä. Tutkimukset ovat erityisesti osoittaneet, että lasten turvalaitteiden käyttö voi merkittävästi vähentää vakavien vammojen syntymistä liikenneonnettomuudessa ja että lapset, joita ei ole kiinnitetty turvalaitteilla, ovat suuremmassa vaarassa saada vakavampia vammoja onnettomuudessa kuin lapset, jotka on kiinnitetty turvalaitteilla.(8) Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava komission suostumuksella myöntää tiettyjä poikkeuksia omalla alueellaan rajoitettuja erityistilanteita varten. Lisäksi jäsenvaltioiden olisi annettava tarpeelliset säännökset väärinkäytösten välttämiseksi.(9) Koska M2- ja M3-luokan ajoneuvot ovat yhä useammin varustettuja komission direktiivien 96/36/EY(8), 96/37/EY(9) ja 96/38/EY(10) mukaisilla turvavöillä, on ilmeisen johdonmukaista velvoittaa istuvat matkustajat käyttämään niitä. Näiden luokkien ajoneuvojen matkustajia olisi valistettava siitä, että turvavöitä on käytettävä ajoneuvon liikkuessa.(10) Tällä hetkellä ei ole olemassa yhteisön tasolla tunnustettuja tutkimuksia alle 3-vuotiaiden lasten turvajärjestelmien käytöstä M2- ja M3-luokan ajoneuvoissa. Koska on tärkeää suojella lapsia kaikenlaisilta onnettomuuksilta, komission olisi siis suoritettava tällaisia tutkimuksia sellaisen yhteisön järjestelmän määrittämiseksi, joka olisi parhaiten sovellettavissa näissä ajoneuvoissa matkustaviin lapsiin. Tutkimusten valmistumiseen saakka jäsenvaltioiden olisi kuitenkin voitava valita järjestelmä, jota ne soveltavat.(11) Turvalaitteiden tekniikka kehittyy jatkuvasti. Sen vuoksi olisi säädettävä teknisiä mukautuksia koskevasta menettelystä.(12) Tämän säädöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(11) mukaisesti,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivi 91/671/ETY seuraavasti:1) Korvataan direktiivin nimi seuraavasti: "Neuvoston direktiivi, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, turvavöiden ja lasten turvalaitteiden pakollisesta käytöstä ajoneuvoissa".2) Korvataan 1 artikla seuraavasti:" 1 artikla1. Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkiin direktiivin 70/156/ETY(12) liitteessä II määriteltyjen luokkien M1, M2 ja M3 sekä N1, N2 ja N3 moottoriajoneuvoihin, jotka on tarkoitettu tieliikenteeseen, joissa on vähintään neljä pyörää ja joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 kilometriä tunnissa.2. Tässä direktiivissä:- turvalaitteiden, mukaan luettuina turvavyöt ja lasten turvalaitteet M1- ja N1-luokan ajoneuvojen osalta, sekä niiden osien määritelmät ovat samat kuin direktiivin 77/541/ETY(13) liitteessä I olevat,- ilmaisulla 'selkä menosuuntaan' tarkoitetaan ajoneuvon tavanomaiseen kulkusuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan suunnattua.3. Lasten turvalaitteet jaetaan viiteen painoluokkaan:a) ryhmä 0 lapsia varten, jotka painavat alle 10 kilogrammaa;b) ryhmä 0+ lapsia varten, jotka painavat alle 13 kilogrammaa;c) ryhmä I lapsia varten, jotka painavat 9-18 kilogrammaa;d) ryhmä II lapsia varten, jotka painavat 15-25 kilogrammaa;e) ryhmä III lapsia varten, jotka painavat 22-36 kilogrammaa.4. Lasten turvalaitteet jaetaan lisäksi kahteen luokkaan:a) itsenäisten turvalaitteiden luokka koostuu yhdistelmästä hihnoja tai taipuisia osia sekä lukitsevasta soljesta, säätölaitteesta, kiinnittimistä ja joissain tapauksissa täydentävästä istuimesta ja/tai törmäyssuojasta, ja se voidaan kiinnittää yhden tai useamman sen oman integroidun hihnan avulla;b) epäitsenäisten turvalaitteiden luokka voi koostua osittaisesta turvalaitteesta, joka muodostaa täydellisen lasten turvajärjestelmän, kun sitä käytetään yhdessä aikuisten turvavyön kanssa, joka kiertää lapsen kehon tai pitää paikallaan turvalaitetta, johon lapsi on asetettu."3) Korvataan 2 artikla seuraavasti:" 2 artikla1. M1-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvota) i) Jäsenvaltioiden on vaadittava, että kaikki käytössä olevien M1-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvojen matkustajat käyttävät ajoneuvoon asennettuja turvalaitteita.Alle 150 senttimetrin pituiset lapset on turvalaitteilla varustetuissa M1-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvoissa kiinnitettävä 1 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetulla itsenäisen tai epäitsenäisen luokan lasten turvalaitteella, joka on lapsen painon kannalta sopiva 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.Sellaisilla M1-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvoilla, joissa ei ole turvalaitteita:- ei saa kuljettaa alle 3-vuotiaita lapsia,- vähintään 3-vuotiaiden, mutta alle 150 senttimetrin pituisten lasten on matkustettava muulla kuin etuistuimella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ii alakohdan soveltamista.ii) Jäsenvaltiot voivat alueellaan sallia alle 150 senttimetrin, mutta vähintään 135 senttimetrin pituisten lasten kuljettamisen aikuisten turvavyöllä kiinnitettyinä. Näitä pituusrajoja tarkistetaan 7 b artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.iii) Jäsenvaltiot voivat kuitenkin alueellaan sallia i) ja ii) alakohdassa tarkoitettujen lasten taksilla kuljettamisen ilman, että he ovat kiinnitettyinä lasten turvalaitteella. Jos edellä tarkoitettuja lapsia matkustaa taksissa, jossa ei ole turvalaitteita, heidän on kuitenkin matkustettava muulla kuin etuistuimella.b) Lapsia ei saa kuljettaa ajoneuvossa etuturvatyynyllä suojatulla matkustajan istuimella käyttämällä selkä menosuuntaan suunnattua turvaistuinta, ellei turvatyynyä ole tehty toimintakyvyttömäksi tai ellei turvatyyny tule riittävän tehokkaalla tavalla automaattisesti toimintakyvyttömäksi.c) Kaikkien käytössä olevien lasten turvalaitteiden on oltava Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (ECE) säännössä 44/03 tai direktiivissä 77/541/ETY tai kyseistä sääntöä tai direktiiviä myöhemmin muutettaessa asetettujen standardien mukaisesti hyväksyttyjä.d) Jäsenvaltiot voivat 9 päivään huhtikuuta 2008 sallia jäsenvaltiossa turvalaitteen käyttöönoton hetkellä voimassa olleiden kansallisten standardien tai Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (ECE) sääntöä 44/03 taikka direktiiviä 77/541/ETY vastaavien kansallisten standardien mukaisesti hyväksyttyjen lasten turvalaitteiden käytön.2. M2- ja M3-luokan ajoneuvota) Jäsenvaltioiden on vaadittava, että kaikki käytössä olevien M2- ja M3-luokan ajoneuvojen vähintään kolmivuotiaat matkustajat käyttävät istuessaan ajoneuvoon asennettuja turvalaitteita.Lasten turvalaitteet on hyväksyttävä 1 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti.b) M2- ja M3-luokan ajoneuvojen matkustajille on tiedotettava siitä, että heidän on istuessaan aina käytettävä turvavyötä ajoneuvon ollessa liikkeessä. Heidän on saatava tieto tästä vähintään yhdellä seuraavista tavoista:- kuljettajalta,- rahastajalta, matkaoppaalta tai ryhmänjohtajaksi nimetyltä henkilöltä,- audiovisuaalisin keinoin (esimerkiksi videolta),- jokaiselta istumapaikalta selvästi näkyvillä opasteilla ja/tai kuvamerkillä, jonka jäsenvaltiot ovat laatineet liitteessä olevan yhteisön mallin mukaisesti."4) Kumotaan 4 artikla.5) Korvataan 6 artikla seuraavasti:" 6 artiklaJäsenvaltiot voivat komission suostumuksella myöntää alueillaan tapahtuvia kuljetuksia varten myös muita kuin 5 artiklassa säädettyjä poikkeuksia, jotta voidaan- ottaa huomioon erityiset fyysiset olosuhteet tai kestoltaan rajalliset erityisolosuhteet,- harjoittaa tehokkaasti tietynlaisia ammatillisia toimintoja,- varmistaa yleisen järjestyksen pitämiseen, turvallisuuteen tai hätätilanteisiin liittyvien toimintojen asianmukainen sujuminen,- sallia vähintään 3-vuotiaan ja alle 150 senttimetrin pituisen lapsen matkustaminen aikuisten turvavyöllä kiinnitettynä silloin, kun kaksi M1- ja N1-luokan ajoneuvojen takapenkille asennettua lasten turvalaitetta estää tilanpuutteen vuoksi kolmannen laitteen asentamisen,- sallia, että vähintään 3-vuotiaat lapset voivat M1- ja N1-luokan ajoneuvojen muilla kuin etuistuimilla käyttää aikuisten turvavyötä, kun kyse on satunnaisista lyhyistä kuljetuksista eikä kyseisessä ajoneuvossa ole käytettävissä joko lainkaan tai riittävää määrää lasten turvalaitteita,- ottaa huomioon sellaisten M2- ja M3-luokan ajoneuvojen erityiset liikenneolosuhteet, jotka liikennöivät kaupunkien tai taajamien paikallisliikenteessä tai joissa seisomapaikat on sallittu."6) Lisätään artiklat seuraavasti:" 6 a artiklaJäsenvaltio voi komission suostumuksella myöntää muita kuin 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä poikkeuksia, jotta M2- ja M3-luokan ajoneuvoissa voidaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä noudattaen paikalliskuljetuksena ja erityisesti koulukuljetuksena kuljettaa suurempi määrä istuvia lapsia kuin ajoneuvossa on turvavöin varustettuja istumapaikkoja.Näiden poikkeusten voimassaoloaika, jonka jäsenvaltio vahvistaa, ei saa ylittää viittä vuotta 9 päivästä huhtikuuta 2003.6 b artiklaJäsenvaltio voi alueellaan tapahtuvien kuljetusten osalta myöntää muita kuin 5 ja 6 artiklassa tarkoitettuja tilapäisiä poikkeuksia, jotta M1- ja N1-luokan ajoneuvoissa voidaan kyseisen jäsenvaltion lainsäädäntöä noudattaen muilla kuin etuistuimilla kuljettaa enemmän matkustajia kuin ajoneuvossa on turvavöin tai turvalaittein varustettuja istumapaikkoja.Näiden poikkeusten voimassaoloaika, jonka jäsenvaltio vahvistaa, ei saa ylittää kuutta vuotta 9 päivästä huhtikuuta 2003."7) Lisätään artiklat seuraavasti:" 7 a artikla1. Teknisen kehityksen seuraamiseksi voidaan 2 ja 6 artiklaa mukauttaa 7 b artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.2. Komissio toteuttaa edelleen tutkimuksia sopivimmista turvalaitteista suojaamaan kaikkia matkustajia paremmin kaikenlaisilta onnettomuuksilta. Se toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen näiden tutkimusten tuloksista sekä tämän direktiivin soveltamisesta, erityisesti jäsenvaltioiden 6 artiklan mukaisesti myöntämistä poikkeuksista, jotta voidaan arvioida, onko turvallisuustoimenpiteitä tarpeen tiukentaa ja onko yhdenmukaistamisessa edettävä pidemmälle. Tämän kertomuksen pohjalta komissio tekee tarvittaessa asianmukaisia ehdotuksia.7 b artikla1. Komissiota avustaa komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY(14) 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä."8) Lisätään tämän direktiivin liitteessä oleva liite.2 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen 9 päivää huhtikuuta 2006. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 8 päivänä huhtikuuta 2003.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesP. CoxNeuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Drys(1) EYVL C 96 E, 27.3.2001, s. 330.(2) EYVL C 260, 17.9.2001, s. 30.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 31. toukokuuta 2001 (EYVL C 47 E, 21.2.2002, s. 156), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 14. marraskuuta 2002 (EYVL C 299 E, 3.12.2002, s. 38), ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 11. maaliskuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(4) EYVL C 104, 16.4.1984, s. 38.(5) EYVL C 68, 24.3.1986, s. 35.(6) EYVL L 373, 31.12.1991, s. 26.(7) EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.(8) Komission direktiivi 96/36/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1996, moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (EYVL L 178, 17.7.1996, s. 15).(9) Komission direktiivi 96/37/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1996, moottoriajoneuvojen sisustusta (istuimien ja niiden kiinnityspisteiden lujuutta) koskevan neuvoston direktiivin 74/408/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (EYVL L 186, 25.7.1996, s. 28).(10) Komission direktiivi 96/38/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1996, moottoriajoneuvojen turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan neuvoston direktiivin 76/115/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (EYVL L 187, 26.7.1996, s. 95).(11) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(12) Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 2002/116/EY (EYVL L 18, 21.1.2002, s. 1).(13) Neuvoston direktiivi 77/541/ETY, annettu 28 päivänä kesäkuuta 1977, moottoriajoneuvojen turvavöitä ja turvajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2000/3/EY (EYVL L 53, 25.2.2000, s. 1).(14) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.LIITE"LIITEYHTEISÖN MALLI KUVAMERKIKSI, JOKA ASENNETAAN SITEN, ETTÄ SE NÄKYY SELVÄSTI DIREKTIIVIN 91/671/EY SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN M2- JA M3-LUOKAN AJONEUVOJEN JOKAISELTA TURVAVÖIN VARUSTETULTA ISTUMAPAIKALTA(Väri: valkoinen kuva sinisellä pohjalla)>PIC FILE= "L_2003115FI.006703.TIF">"


Avis juridique important

|

31985L0205

Komission direktiivi 85/205/ETY, annettu 18 päivänä helmikuuta 1985, moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 71/127/ETY mukauttamisesta tekniseen kehitykseen

Virallinen lehti nro L 090 , 29/03/1985 s. 0001 - 0029 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0158  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0215  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0158  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0215

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 18 päivänä helmikuuta 1985,moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 71/127/ETY mukauttamisesta tekniseen kehitykseen (85/205/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 80/1267/ETY(2), ja erityisesti sen 11 artiklan,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 1 päivänä maaliskuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/127/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 79/795/ETY(4),sekä katsoo, ettäsaadun kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon nykyisen tietämyksen on mahdollista täsmentää tiettyjä direktiivissä 71/127/ETY säädettyjä vaatimuksia sekä saattaa ne nykyisten testivaatimusten mukaisiksi ja tiukentaa niitä liikenneturvallisuuden parantamiseksi,vaikka matkustajan puoleinen ulkopuolinen taustapeili on M1-luokan (henkilöautot) ja N1-luokan (kevyet pakettiautot) ajoneuvoissa vielä vapaaehtoinen, on tarpeen muuttaa sekä taustapeilin että sen kehyksen suunnittelua siten, että ne, kuitenkin taaten parhaan mahdollisen näkökentän, ovat mitoiltaan sellaisia, että ne rajoittavat värinän ja ilmanvastuksen mahdollisimman pieneksi,N3-luokan perävaunujen vetoautoja (raskaat kuorma-ajoneuvot) koskevat vaatimukset ovat osoittautuneet puutteellisiksi ajoneuvon ulkopuolelle sivulle ja taakse ulottuvan näkökentän osalta, ja tämän puutteen korjaamiseksi on tarpeen vaatia lisätaustapeilin, niin sanotun "laajakulma"-taustapeilin, asentamista näihin ajoneuvoihin,N3-luokan ajoneuvoja (jäykät perävaunulliset tai perävaunuttomat kuorma-autot ja perävaunujen vetoautot) koskevat nykyiset säännökset ovat osoittautuneet puutteellisiksi myös ohjaamorakenteen, kuljettajaan nähden vastakkaisen sivun puolelle ulottuvan näkökentän osalta, ja tämän puutteen korjaamiseksi on tarpeen vaatia "lähietäisyys"-taustapeilin asentamista näihin ajoneuvoihin, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoalaa koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaisia,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiiviä 71/127/ETY seuraavasti:1. Korvataan 7 artikla seuraavasti:"7 artikla1. Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä lokakuuta 1985 alkaen taustapeileihin liittyvistä syistä:a) - evätä moottoriajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, tai kieltäytyä antamasta direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, tai- kieltää ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista,jos tämäntyyppisen ajoneuvon tai tämäntyyppisten ajoneuvojen taustapeilit vastaavat tämän direktiivin määräyksiä;b) - evätä taustapeilityypiltä osan ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, jos nämä taustapeilit vastaa tämän direktiivin määräyksiä, tai- kieltää sellaisten taustapeilien markkinoille saattamista, joissa on tämän direktiivin vaatimusten mukainen osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.2. Jäsenvaltio 1 päivästä lokakuuta 1986 alkaen:a) - ei saa antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa ajoneuvotyypille, jonka taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin määräyksiä,- saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,b) - ei saa antaa osan ETY-tyyppihyväksyntää taustapeilityypille, joka ei vastaa tämän direktiivin määräyksiä,- saa evätä osan kansallisen tyyppihyväksynnän taustapeilityypiltä, joka ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.3. Jäsenvaltio saa 1 päivästä lokakuuta 1988 alkaen kieltää sellaisten ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista - lukuun ottamatta liitteessä III olevassa 2.1.3 kohdassa tarkoitettuja ajoneuvoja - joiden taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin määräyksiä.Jäsenvaltio saa 1 päivästä lokakuuta 1992 alkaen kieltää sellaisten liitteessä III olevassa 2.1.3 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista, joiden taustapeilit eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia. Jäsenvaltio saa lisäksi kieltää sellaisten taustapeilien markkinoille saattamisen, joissa ei ole tässä direktiivissä säädettyjen vaatimusten mukaista osan tyyppihyväksyntämerkkiä."2. Korvataan liitteet tämän direktiivin liitteillä.Viittaukset direktiivin 71/127/ETY liitteisiin katsotaan viittauksiksi vastaaviin tämän direktiivin liitteiden säännöksiin seuraavasti:- liitteessä I olevaa 2 kohtaa vastaa tämän direktiivin liite II,- liitteessä I olevaa 2.6 kohtaa vastaa tämän direktiivin liitteen II lisäys 2.2 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttävät säännökset voimaan 1 päivään lokakuuta 1985 mennessä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.3 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 1985.Komission puolestaCOCKFIELDVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1(2) EYVL N:o L 375, 31.12.1980, s. 34(3) EYVL N:o L 68, 22.3.1971, s. 1(4) EYVL N:o L 239, 22.9.1979, s. 1LIITE IMÄÄRITELMÄT1 "Taustapeilillä" tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu takaamaan selvä näkyvyys ajoneuvon taakse ja sivulle liitteessä III olevassa 5 kohdassa määriteltyjen näkökenttien alueella. Taustapeileillä ei tarkoiteta monimutkaisia optisia järjestelmiä kuten periskooppeja.2 "Sisäpuolisella taustapeilillä" tarkoitetaan 1 kohdassa tarkoitettua laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon matkustajatilaan.3 "Ulkopuolisella taustapeilillä" tarkoitetaan 1 kohdassa tarkoitettua laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon ulkopintaan.4 "Etukulmataustapeilillä" tarkoitetaan muuta kuin 1 kohdassa tarkoitettua ajoneuvon sisä- tai ulkopuolelle asennettavaa laitetyyppiä, joka antaa liitteessä III olevassa 5 kohdassa määritellyistä näkökentistä poikkeavan näkökentän.5 "Taustapeilityypillä" tarkoitetaan laitteita, joiden ominaisuudet eivät eroa seuraavilta olennaisilta osin:5.1 mitat ja taustapeilin heijastavan pinnan kaarevuussäde;5.2 suunnittelu, muoto tai materiaali mukaan lukien peilin kiinnitys runkoon.6 "Taustapeilin luokalla" tarkoitetaan kaikkia niitä laitteita, joilla on yksi tai useampi yhteinen ominaisuus tai toiminto. Taustapeilit on luokiteltu seuraavalla tavalla:>TAULUKON PAIKKA>7 "r:llä" tarkoitetaan peilin heijastavan pinnan kaarevuussäteiden keskiarvoa mitattuna tämän liitteen lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa määriteltyä menetelmää noudattaen.8 "Pääkaarevuussäteillä heijastavan pinnan yhdessä pisteessä (ri)" tarkoitetaan lisäyksessä 1 määritellyn laitteen avulla saatavia arvoja, jotka mitataan 2.2.2.1 kohdassa määritellyn janan kanssa samansuuntaisella peilin keskustan lävistävän heijastavan pinnan kaarella sekä tämän janan kanssa kohtisuorassa olevalla kaarella.9 "Kaarevuussäteellä yhdessä heijastavan pinnan pisteessä (rp)" tarkoitetaan pääkaarevuussäteiden ri ja r'i aritmeettista keskiarvoa, joka on:rp = >NUM>ri + r'i>DEN>210 "Heijastavan pinnan keskipisteellä" tarkoitetaan heijastavan pinnan näkyvän osan painopistettä.11 "Taustapeilin olennaisten osien kaarevuussäteellä" tarkoitetaan kaaren sädettä "c", joka tarkimmin jäljittelee kyseisen osan kaarevaa muotoa.12 "Kuljettajan näköpisteellä" tarkoitetaan kahta, 65 millimetrin päässä toisistaan olevaa pistettä, jotka ovat 635 millimetrin korkeudella kuljettajan istuimen R-pisteestä, niin kuin se määritellään tämän liitteen lisäyksessä 2. Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa ajoneuvon pystysuoraa pitkittäiskeskitasoa vasten. Kaksi näköpistettä yhdistävän janan keskiväli on pituusakselin suuntaisella pystytasolla, jonka on kuljettava ajoneuvon valmistajan kuljettajalle suunnitteleman istuma-asennon keskeltä.13 "Laajalla kaksisilmäisellä näkökentällä" tarkoitetaan kokonaisnäkökenttää, joka saadaan asettamalla päällekkäin vasemman ja oikean silmän näkökentät (ks. kuva jäljempänä).>VIITTAUS KAAVIOON>>TAULUKON PAIKKA>14 "Ajoneuvotyypillä taustapeilien osalta" tarkoitetaan moottoriajoneuvoja, joiden seuraavat perusominaisuudet ovat samanlaiset:14.1 näkökenttää rajoittavat korin osat;14.2 R-pisteen koordinaatit;14.3 pakollisten ja vapaaehtoisten (jos asennettu) taustapeilien määrätyt paikat ja tyypit.15 "M1-, M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvoilla" tarkoitetaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä I määriteltyjä ajoneuvoja.Liitteen I lisäys 1 MENETTELY TAUSTAPEILIN HEIJASTAVAN PINNAN KAAREVUUSSÄTEEN "r" MÄÄRITTÄMISEKSI 1 MITTAUKSET1.1 LaitteetKäytetään kuvassa 1 esitettyä "pallon säteen mittauslaitetta".1.2 Mittauspisteet1.2.1 Pääkaarevuussäteet on mitattava kolmesta pisteestä, joiden etäisyys on mahdollisimman lähellä yhtä kolmasosaa, puolta ja kahta kolmasosaa peilin keskustan kautta yhdensuuntaisesti janan b kanssa kulkevasta heijastavan pinnan kaaresta tai peilin keskustan kautta kohtisuoraan janan b kanssa kulkevasta kaaresta, jos tämä kaari on pidempi.1.2.2 Kun on mahdotonta suorittaa mittaukset tämän liitteen 8 kohdassa tarkoitetuissa suunnissa heijastavan pinnan koosta johtuen, testit suorittava tutkimuslaitos saa tehdä mittaukset kyseisessä pisteessä toisiaan kohtisuorassa olevista suunnista, jotka vastaavat mahdollisimman tarkasti edellä tarkoitettuja suuntia.2 KAAREVUUSSÄTEEN "r" LASKEMINEN"r":n arvo millimetreinä lasketaan kaavastar = >NUM>rp1 + rp2 + rp3>DEN>3jossa: rp1 = ensimmäisen mittauspisteen kaarevuussäderp2 = toisen mittauspisteen kaarevuussäderp3 = kolmannen mittauspisteen kaarevuussäde>VIITTAUS KAAVIOON>Liitteen I lisäys 2 MENETTELY H-PISTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI JA R- JA H-PISTEIDEN SUHTEELLISEN SIJAINNIN VAHVISTAMISEKSI Sovelletaan direktiivin 77/649/ETY liitteen III määräyksiä soveltuvin osin.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IIRAKENNEVAATIMUKSET JA TESTIT TAUSTAPEILIEN OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN1 YLEISET VAATIMUKSET 1.1 Kaikkien taustapeilien on oltava säädettäviä.1.2 Heijastavan pinnan reunojen on oltava ympäröitynä suojaavalla kuorella (esimerkiksi kehyksellä), jonka arvon "c" on oltava kehän kaikissa pisteissä ja suunnissa vähintään 2,5 mm. Jos heijastava pinta ulottuu kehyksen ulkopuolelle, on ulokkeen reunan kaarevuussäteen "c" oltava vähintään 2,5 mm ja heijastavan pinnan on työnnyttävä kehyksen sisään vaakasuuntaisella alle 50 newtonin voimalla, joka kohdistuu kehykseen nähden heijastuspinnan uloimpaan kohtaan ja likimain yhdensuuntaisena ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa.1.3 Kun peili asennetaan tasaiselle pinnalle, kaikilla osilla - mukaan lukien ne osat, jotka jäävät kiinni kannakkeeseen 4.2 kohdassa tarkoitetun testin jälkeen - jotka ovat mahdollisessa staattisessa kosketuksessa halkaisijaltaan 165 mm palloon kun kyse on sisäpuolisesta taustapeilistä ja halkaisijaltaan 100 mm palloon, kun kyse on ulkopuolisesta taustapeilistä, on oltava vähintään 2,5 mm:n kaarevuussäde "c".1.3.1 Edellä 1.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset eivät koske kiinnitysreikien tai -syvennysten reunoja, kun kyseisen kiinnitysreiän tai -syvennyksen halkaisija tai suurin lävistäjä on pienempi kuin 12 mm, jos ne on pyöristetty.1.4 Taustapeilien kiinnitys ajoneuvoon on suunniteltava siten, että säteeltään 50 mm oleva sylinteri, jonka akseli tai yksi akseleista toimii kierto- tai pyörintäakselina varmistaen taustapeilin taipumisen iskunsuuntaan, pääsee kulkemaan ainakin osan sen pinnan läpi, johon taustapeili on kiinnitetty.1.5 Edellä 1.2 ja 1.3 kohdassa tarkoitettuihin ulkopuolisiin taustapeilien osiin, jotka on valmistettu kovuudeltaan korkeintaan 60 Shore A-astetta olevasta materiaalista, ei asiaa koskevia säännöksiä kuitenkaan sovelleta.1.6 Kun sisäpuolisten taustapeilien osien kovuus on alle 50 Shore A-astetta ja ne on asennettu jäykkään kannakkeeseen, 1.2 ja 1.3 kohdan vaatimuksia sovelletaan vain kannakkeeseen.2 MITAT 2.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää suorakulmio, jonka yksi sivu on 4 cm ja toinen sivu "a" cm, joka lasketaan:>VIITTAUS KAAVIOON>2.2 Ulkopuoliset päätaustapeilit (luokat II ja III)2.2.1 Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää:- suorakulmio, joka on 4 cm korkea ja jonka kannan pituus on "a" cm- suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka pituus on "b" cm2.2.2 "a":n ja "b":n pienimmät arvot ovat seuraavassa taulukossa:>TAULUKON PAIKKA>2.3 Ulkopuoliset "laajakulma"-taustapeilit (luokka IV)Heijastavan pinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksinkertaiset ja heijastuspinnan mittojen sellaiset, että ne antavat tarvittaessa yhdessä luokkaan II kuuluvien ulkopuolisten taustapeilien kanssa liitteessä III olevassa 5.4 kohdassa määritellyn näkökentän.2.4 Ulkopuoliset "lähietäisyys"-taustapeilit (luokka V)Heijastuspinnan ääriviivojen geometristen muotojen on oltava yksinkertaiset ja heijastuspinnan mitoiltaan sellainen, että peili antaa liitteessä III olevassa 5.5 kohdassa määritellyn näkökentän.3 HEIJASTAVA PINTA JA HEIJASTUSKERROIN 3.1 Heijastavan pinnan on oltava joko tasainen tai pallomaisesti kupera.3.2 Kaarevuussäteiden väliset erot3.2.1 ri:n tai r'i:n ja rp:n välinen ero ei missään vertailupisteessä saa olla yli 0,15 r.3.2.2 Yhdenkään kaarevuussäteen (rp1, rp2 ja rp3) ja r välinen ero ei saa olla yli 0,15 r.3.2.3 Kun r on vähintään 3 000 mm, arvo 0,15 r, johon viitataan kohdassa 3.2.1 ja 3.2.2, korvataan arvolla 0,25 r.3.3 "r":n arvon on oltava vähintään:3.3.1 1 200 mm, mitä tulee sisäpuolisiin taustapeileihin (luokka I) ja luokkaan III kuuluviin ulkopuolisiin päätaustapeileihin;3.3.2 1 800 mm, mitä tulee luokkaan II kuuluviin ulkopuolisiin päätaustapeileihin;3.3.3 400 mm, mitä tulee ulkopuolisiin laajakulmataustapeileihin (luokka IV) ja ulkopuolisiin "lähietäisyys"-taustapeileihin (luokka V).3.4 Tämän liitteen lisäyksessä 1 tarkoitettu normaali heijastuskerroin on oltava vähintään 40 %.Jos heijastavalla pinnalla on kaksi asentoa ("yö" ja "päivä") niin "päivä" -asennossa on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettävien merkkien ja valojen värit. Normaalin heijastuskertoimen on oltava "yö" -asennossa vähintään 4 %.3.5 Heijastavan pinnan on säilytettävä 3.4 kohdassa tarkoitetut ominaisuudet, vaikka se joutuukin tavanomaisessa käytössä pitkäaikaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin.4 TESTIT 4.1 Taustapeilit on testattava 4.2 ja 4.3 kohdassa esitetyllä tavalla.4.1.1 Ulkopuolisia taustapeilejä ei tarvitse testata 4.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, jos yksikään niiden osista ei säätöasennosta riippumatta ole alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta, kun ajoneuvo on kuormattu sille suurimpaan teknisesti sallittuun kuormaan.Edellä mainittua poikkeusta sovelletaan myös niihin taustapeilien kiinnikkeisiin (kiinnityslevyt, varret, kääntönivelet jne.), jotka ovat alle 2 metrin korkeudessa maasta, mutta jotka eivät ylitä ajoneuvon kokonaisleveyttä, kun kokonaisleveys mitataan poikittaistasosta, poikittaistason kulkiessa taustapeilin alimmaisten kiinnikkeiden läpi tai mistä tahansa em. tason etupuolella olevasta pisteestä, jos ajoneuvo on siinä kohdassa leveämpi kuin kiinnikkeiden kohdalla.Tällaisissa tapauksissa edellytetään annettavaksi tarkka selostus siitä, että taustapeili on asennettava kiinnikkeilleen ajoneuvoon yllämainittujen määräysten mukaisille paikoille.Tätä poikkeusta sovellettaessa varteen on merkittävä pysyvällä tavalla tunnus >VIITTAUS KAAVIOON> ja siitä on oltava maininta tyyppihyväksyntätodistuksessa.4.2 Iskutesti4.2.1 Testilaitteiden kuvaus4.2.1.1 Testilaite koostuu heilurista, joka voi heilua kahden vaakatasossa suorassa kulmassa toisiinsa nähden olevan akselin ympäri, joista toinen on kohtisuorassa heilurin vapaata liikerataa vastaavaan tasoon nähden.Heilurin päässä on halkaisijaltaan 165 mm (± 1 mm) oleva pallomainen iskuvasara, joka on päällystetty 5 mm paksuisella kumikerroksella. Kumikerroksen kovuus on 50 Shore A-astetta.Lisäksi käytettävissä on oltava laite, jolla voidaan määrittää suurin kulma varren ollessa vapaatasolla.Heilurin runkoon lujasti kiinnitetty tuki pitää kappaleen paikallaan 4.2.2.6 kohdassa eriteltyjen iskutestiä koskevien vaatimusten mukaisesti.>VIITTAUS KAAVIOON>4.2.1.2 Heilurin iskukeskuksen on sovittava yhteen iskuvasaran pään pallomaisen osan keskuksen kanssa. Sen etäisyys "l" pyörimisakselista vapaatasolla on 1 m ± 5 mm. Heilurin suhteellinen massa m0 = 6,8 ± 0,05 kg ("m":n ja heilurin painopisteen ja pyörimisakselin etäisyyden "d" välinen suhde ilmaistaan yhtälölläm° = m >NUM>d>DEN>14.2.2 Testin kuvaus4.2.2.1 Taustapeili kiinnitetään kannakkeeseen, laitteen valmistajan tai tarvittaessa ajoneuvon valmistajan suosittelemalla tavalla.4.2.2.2 Taustapeilin asentaminen paikoilleen testiä varten4.2.2.2.1 Taustapeili on asennettava testilaitteeseen siten, että sen pysty- ja vaakasuorat akselit ovat samassa asennossa kuin silloin, kun taustapeili on hakijan antamien asennusohjeiden mukaisesti ajoneuvoon asennettuna.4.2.2.2.2 Jos taustapeili on säädettävissä jalustaan nähden, on testiasennon oltava sellainen, että nivelet toimivat mahdollisimman huonosti hakijan määrittelemän säätöalueen rajoissa.4.2.2.2.3 Jos taustapeilin etäisyyttä jalustaan voidaan säätää, on jalustan ja taustapeilin kuoren välinen etäisyys säädettävä mahdollisimman lyhyeksi.4.2.2.2.4 Jos taustapeili liikkuu kuoressaan, on se säädettävä siten, että taustapeilin se yläkulma, joka on kauimmaisena ajoneuvosta, on uloimmaisimmassa asennossa kehykseen nähden.4.2.2.3 Lukuun ottamatta sisäpuolisten taustapeilien testiä 2 (ks. 4.2.2.6.1 kohta) on heilurin ollessa pystyasennossa iskuvasaran keskipisteen läpi kulkevien pysty- ja pitkittäistasojen kuljettava myös liitteessä I olevassa 10 kohdassa tarkoitetun heijastuspinnan keskipisteen läpi. Heilurin heilahduksen pitkittäistason on oltava ajoneuvon pitkittäisen keskitason suuntainen.4.2.2.4 Kun 4.2.2.1 ja 4.2.2.2 kohdan mukaisesti säädetyn taustapeilin osat estävät heilurin paluun, iskupistettä on siirrettävä kohtisuoraan suuntaan kyseisten pyörimis- tai kiertymisakseleita vastaan.Iskupistettä ei saa siirtää enempää kuin testin suorittamiseksi on tarpeen; siirtämistä on rajoitettava seuraavasti:- joko iskuvasaraa rajoittavan pallon on ainakin sivuttava 1.4 kohdassa tarkoitettua sylinteriä;- tai iskuvasaran kosketuspisteen on oltava vähintään 10 mm heijastuspinnan reunojen sisäpuolella.4.2.2.5 Testissä iskuvasara päästetään irti 60° kulmasta pystysuoraan nähden niin, että se iskeytyy taustapeiliin juuri sillä hetkellä, kun heiluri saavuttaa pystysuoran asennon.4.2.2.6 Isku kohdistetaan taustapeileihin seuraavissa eri olosuhteissa:4.2.2.6.1 Sisäpuoliset taustapeilitTesti 1: Iskupisteiden on oltava 4.2.2.3 kohdassa määritellyn mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastuspinnan puolelle.Testi 2: Suojakuoren reunassa olevan iskupisteen on oltava sellainen, että isku muodostaa 45° kulman heijastuspinnan kanssa ja sijaitsee vaakasuorassa tasossa, joka kulkee heijastuspinnan keskipisteen kautta. Iskun on osuttava heijastuspinnan puolelle.4.2.2.6.2 Ulkopuoliset taustapeilitTesti 1: Iskupisteen on oltava 4.2.2.3 tai 4.2.2.4 kohdan mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastuspinnan puolelle.Testi 2: Iskupisteen on oltava 4.2.2.3 tai 4.2.2.4 kohdan mukainen. Heilurin pään on iskeydyttävä taustapeilin heijastuspinnan taakse.Kun luokkaan II tai III kuuluva taustapeili on kiinnitetty samaan kiinnikkeeseen kuin luokkaan IV kuuluva taustapeili, on edellä tarkoitettu testi suoritettava alemmalle peilille. Testistä vastaava tutkimuslaitos saa kuitenkin suorittaa toisen tai molemmat kyseisistä testeistä ylemmälle peilille, jos se sijaitsee alle 2 m korkeudella maanpinnasta.4.3 Varteen kiinnitetyn suojakuoren taivutustesti4.3.1 Testi on suoritettava kaikille taustapeileille, lukuun ottamatta luokkaan V kuuluvia taustapeilejä.4.3.2 Testin kuvausSuojakuori asetetaan laitteeseen vaakatasoon siten, että kiinnityksen säätöosat voidaan kiinnittää kunnolla. Kuoren suurimman mitan suunnassa säätöosan kiinnityspistettä lähinnä oleva reuna tuetaan liikkumattomaksi 15 mm leveällä kuoren leveyden kattavalla esteellä.Vastakkaiseen reunaan, kuoreen, asetetaan samanlainen tuki, kuin edellä kuvattu, siten, että siihen voidaan kohdistaa tarkoitettu testikuorma (kuva 2).Tuki, joka on vastapäätä kuoren sitä reunaa, johon voima kohdistuu, voidaan myös lukita paikoilleen kuvassa 2 esitetyn tukemisen sijasta.>VIITTAUS KAAVIOON>4.3.3 Testikuorma painaa 25 kg. Kuormitetaan yksi minuutti.5 TESTITULOKSET 5.1 Edellä 4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä heilurin on iskun jälkeen jatkettava heilahdusta siten, että pyörimisakselin ja iskukeskuksen yhdistävä suora linja muodostaa vähintään 20°:n kulman pystysuoraan nähden.Kulman mittaustarkkuuden on oltava ± 1°.5.1.1 Tätä vaatimusta ei kuitenkaan sovelleta tuulilasiin kiinnitettäviin taustapeileihin, joihin testin jälkeen sovelletaan 5.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia.5.1.2 Heilurin paluukulma on 20° sijasta alennettu 10°:een pystysuoraan nähden kaikille luokkaan II kuuluville taustapeileille ja niille luokkaan III kuuluville taustapeileille, jotka on asennettu tavallisesti luokkaan IV kuuluvissa taustapeileissä käytettyihin kiinnikkeisiin.5.2 Jos tuulilasiin kiinnitettävän taustapeilin kiinnike katkeaa 4.2 kohdassa tarkoitetussa testissä, saa jäljelle jäävän ulkonema olla enintään 1 cm jalustasta ja muodon on lisäksi täytettävä 1.3 kohdassa vahvistetut vaatimukset.5.3 Heijastuspinta ei saa särkyä 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitettujen testien aikana. Heijastuspinta saa kuitenkin särkyä jonkin seuraavista edellytyksistä täyttyessä:5.3.1 lasinsirpaleiden on pysyttävä kiinni joko kuoren taka-osassa tai kuoreen lujasti kiinnitetyssä pinnassa; lasin osittainen irtaantuminen on sallittua, jos se ei ulotu 2,5 mm enempää halkeaman kummallekaan puolelle. Heijastavan pinnan iskukohdasta saa irrota pieniä siruja;5.3.2 heijastuspinta on valmistettu turvalasista.Liitteen II lisäys 1 TESTAUSMENETELMÄ HEIJASTUSKYVYN MÄÄRITTELEMISEKSI 1 MÄÄRITELMÄT 1.1 CIE:n standardin mukainen valaiseva aine A(1): kolorimetrinen valaiseva aine, joka säteilee täysin lämpötilassa T68 = 2855,6 K.1.2 CIE:n standardin mukainen valolähde A(2): kaasulla täytetty volframihehkulankainen lamppu, jonka värilämpötila vastaa T68 = 2855,6 K.1.3 CIE:n standardin 1931 mukainen havaitsija(3): säteilyanturi, jonka kolorimetriset ominaisuudet vastaavat spektrisiä kolmiväriarvoja  (ë),  (ë),  (ë) (katso taulukko).1.4 CIE:n spektriset kolmiväriarvot(4): tasaenergisen spektrin osien kolmiväriarvot CIE (XYZ) -järjestelmässä.1.5 Hämäränäkökyky(5): normaalin silmän näkökyky sen sopeuduttua valontiheyden tasoon, joka on vähintään useita kandeloita neliömetrille.2 LAITTEET 2.1 YleistäLaitteiden on koostuttava valonlähteestä, testikappaleen kannattimesta, valoanturin sisältävästä vastaanottoyksiköstä, mittarista (ks. kuva 1) sekä välineistä, joilla voidaan estää ulkopuolisen valon aiheuttamat vaikutukset.Vastaanotin voi sisältää valoa kokoavan pallopinnan helpottamaan käyrien (kuperien) peilien mittaamista (ks. kuva 2).2.2 Valonlähteen ja vastaanottimen spektraalijakaumaValonlähteen on koostuttava CIE:n standardin mukaisesta lähteestä A sekä sen yhteydessä olevasta lähivalon sädekimpun muodostavasta optiikasta. Jännitteen vakaajaa suositellaan käytettäväksi pitämään lampun jännitteen vakiona laitteiden käytön aikana.Vastaanottimessa on oltava valonilmaisin, jonka spektrivaste vastaa CIE:n standardin (1931) mukaisen kolorimetrisen havaitsijan hämärävalontehon funktiota (ks. taulukko). Mitä tahansa muuta CIE:n standardin valaisevaa ainetta täysin vastaavaa valaisevan aineen suodatin/anturi -yhdistelmää ja hämäränäkökykyä voidaan käyttää. Käytettäessä vastaanottimessa pallopintaa, on pallopinnan sisäpinta päällystettävä spektrisesti epäselektiivisellä mattavalkoisella (helposti leviävä).2.3 Geometriset olosuhteetTulevan säteen kulman (È) ja heijastavan pinnan kohtisuoran välisen kulman on mieluiten oltava 0,44 ± 0,09 rad (25 ± 5°) eikä se saa ylittää toleranssin ylärajaa (toisin sanoen 0,53 rad tai 30°). Anturin akseleiden on muodostettava tämän kohtisuoran kanssa yhtä suuri kulma kuin tulevan säteen kulma (È) (ks. kuva 1). Saapuvan valon säteen halkaisijan on oltava testipinnan kohdalla vähintään 19 mm Heijastava säde ei saa olla suurempi kuin valoanturin mittaava alue, eikä se saa peittää vähempää kuin 50 % tällaisesta alueesta, ja sen on peitettävä mahdollisimman samankokoinen alue kuin laitetta kalibroitaessa.Käytettäessä vastaanotinosassa kokoavaa pallopintaa, on pallopinnan halkaisijan oltava vähintään 127 mm. Näytteen ja tulevan säteen aukkokulmat pallopinnan seinämässä on oltava niin suuria, että ne päästävät tulevat ja heijastuneet säteet kokonaan lävitse. Valoanturi on sijoitettava siten, että tuleva tai heijastunut säde ei suoraan kohdistu siihen.2.4 Valonilmaisin-osoitinyksikön sähköiset ominaisuudetOsoittavaan mittariin menevä valonilmaisimen ulostulo on oltava valoherkän alueen intensiteetin lineaarifunktio. Välineissä on oltava nollauksen ja kalibroinnin mahdollistavat sähköiset tai optiset säädöt. Tällaiset säädöt eivät saa kuitenkaan vaikuttaa välineiden lineaarisuuteen tai spektrisiin ominaisuuksiin. Anturi-osoitinyksikön tarkkuuden on oltava ± 2 mitta-alueen suurimmasta arvosta tai ± 10 % näytettävästä lukeman arvosta sen mukaan kumpi arvoista on pienempi.2.5 Näytteen pidikeMekanismilla on kyettävä sijoittamaan näytekappale siten, että lähteen ja anturin varsien akselit leikkaavat toisensa heijastuspinnalla. Heijastava pinta voi olla joko peilinäytteen välissä tai molemmilla puolilla sen mukaan onko se ensimmäinen pinta, toinen pinta vai "käännettävä" prisma-tyyppinen peili.3 MENETTELY 3.1 Suora kalibrointimenetelmäSuorassa kalibrointimenetelmässä ilmaa käytetään vertailuvakiona. Menetelmä soveltuu laitteille, jotka on rakennettu siten, että ne voidaan kalibroida 100 % pisteessä kääntämällä vastaanotin suoraan valolähteen akselille (ks. kuva 1).Joissakin tapauksissa (kuten mitattaessa heikosti heijastavia pintoja) voi tätä menetelmää käytettäessä olla suotavaa käyttää välittäjänä kalibrointipistettä (0 ja 100 % väliltä). Tällöin optiselle polulle on asetettava tiheyssuodatin, jonka läpäisykyky tunnetaan, minkä jälkeen mittari kalibroidaan näyttämään neutraalin tiheyssuodattimen läpäisykyvyn prosenttiarvoa. Suodatin on poistettava ennen heijastuskyvyn mittauksia.3.2 Epäsuora kalibrointimenetelmäMenetelmä soveltuu laitteille, joiden valonlähteen ja vastaanottimen geometria on vakio. Tällöin edellytetään huolellisesti kalibroitua ja ylläpidettyä heijastusvakiota. Vertailuvakion on mieluiten oltava tasainen peili, jonka heijastusarvo on mahdollisimman lähellä näytekappaleiden vastaavia arvoja.3.3 Tasaisen peilin mittauksetTasaisten peilien heijastuskyky voidaan mitata joko suoralla tai epäsuoralla menetelmällä kalibroiduilla laitteilla. Heijastusarvo luetaan suoraan mittarista.3.4 Käyrien (kuperien) peilien mittauksetKäyrien (kuperien) peilien heijastuskyvyn mittauksessa tarvitaan laitetta, jonka vastaanotinyksikössä on kokoava pallopinta (ks. kuva 2). Kun laitteen mittari osoittaa vakiopeilille, jonka heijastuskyky on E %, lukemaa ne, voidaan peilille, jonka heijastuskyky on tuntematon, laskea heijastuskyky X % näytön lukeman nx avulla seuraavasta kaavasta:X = E >NUM>nx>DEN>ne>VIITTAUS KAAVIOON>>TAULUKON PAIKKA>Liitteen II lisäys 2 TAUSTAPEILIEN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ JA MERKINTÖJÄ KOSKEVAT VAATIMUKSET 1 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN 1.1 Tavaramerkin tai kaupallisen merkin haltijan tai tämän edustajan on haettava taustapeilille ETY-tyyppihyväksyntää.1.2 Jokaisen taustapeilityypin hakemukseen on liitettävä:1.2.1 tekninen kuvaus siitä, mille ajoneuvotyypille tai -tyypeille peili on tarkoitettu;1.2.2 riittävän tarkat piirrokset taustapeilin tunnistamiseksi sekä asennusohjeet; piirroksissa on osoitettava ehdotettu paikka ETY-tyyppihyväksyntänumerolle sekä lisätunnukselle suhteessa suorakulmioon, joka kuuluu osan ETY-tyyppihyväksyntämerkkiin;1.2.3 neljä taustapeiliä; kolme testejä varten ja yksi laboratorion säilytettäväksi myöhemmin mahdollisesti tarvittavia testejä varten. Laboratorio voi pyytää lisänäytekappaleita.2 MERKINNÄT Osan ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitetuissa taustapeilien näytekappaleissa on oltava selvästi luettavalla ja pysyvällä tavalla hakijan tavaramerkki tai kaupallinen merkki ja niissä on oltava riittävä tila osan ETY-tyyppihyväksyntämerkille; tämän tilan on käytävä ilmi 1.2.2 kohdassa tarkoitetuista piirustuksista.3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 3.1 ETY-tyyppihyväksyntä on annettava ja osan tyyppihyväksyntänumero kirjoitettava jokaiselle edellä 1 kohdan mukaisesti toimitetulle taustapeilille, joka täyttää liitteessä II olevassa 1-5 kohdassa luetellut vaatimukset.3.2 Tätä numeroa ei saa antaa toiselle taustapeilityypille.4 MERKINTÄ 4.1 Jokaisessa taustapeilissä, joka vastaa tyyppiä, jolle on tämän direktiivin mukaisesti annettu osan tyyppihyväksyntä, on oltava osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki.4.2 ETY-tyyppihyväksyntämerkki muodostuu suorakulmiosta, joka ympäröi pientä "e"-kirjainta ja sen jäljessä olevaa osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnusnumeroa tai -kirjaimia (1 Saksan liittotasavalta, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 6 Belgia, 11 Yhdistynyt kuningaskunta, 13 Luxemburg, 18 Tanska, IRL Irlanti ja GR Kreikka) ja ETY-tyyppihyväksyntänumerosta, jonka on oltava suorakulmion läheisyydessä. Kyseinen numero koostuu tyypille täytetyssä todistuksessa (ks. lisäys 3) olevasta osan tyyppihyväksyntänumerosta, jota edeltää kaksi numeroa ilmoittaen direktiivin 71/127/ETY viimeisemmän muutoksen järjestysnumeron osan ETY-tyyppihyväksynnän antamispäivänä. Muutoksen järjestysnumero ja todistuksesta ilmenevä tyyppihyväksyntänumero on erotettava tähdellä. Tämän direktiivin järjestysnumero on 02.4.3 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkissä on oltava lisäksi tunnus I, II, III, IV tai V, joka osoittaa mihin luokkaan taustapeilityyppi kuluu. Tämä lisätunnus on sijoitettava sopivaan paikkaan "e"-kirjaimen sisältävän suorakulmion läheisyyteen.4.4 Osan ETY-tyyppihyväksyntämerkki sekä lisätunnus on merkittävä pysyvällä tavalla taustapeilin kiinteään osaan siten, että se on selvästi luettavissa myös peilin asennuksen jälkeen.4.5 Jäljempänä esitetään neljä esimerkkiä osan ETY-tyyppihyväksyntämerkistä ja lisätunnuksesta.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>Liitteen II lisäys 3 TAUSTAPEILIÄ KOSKEVA ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN MALLI >VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>(1) Määritelmät ovat CIE:n julkaisusta 50 (45), Kansainvälinen Sähkötekniikan Sanasto, Ryhmä 45: Valaistus.LIITE IIITAUSTAPEILIEN AJONEUVOIHIN ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET1 YLEISTÄ1.1 Taustapeilit on asennettava siten, ettei peili liiku niin, että mitattu näkökenttä huomattavasti muuttuu, tai värähtele siinä määrin, että kuljettaja ymmärtää väärin peilin heijastaman kuvan.1.2 Edellä 1.1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä ajoneuvon liikkuessa nopeudella, joka voi olla jopa 80 % ajoneuvon suurimmasta suunnittelunopeudesta, mutta kuitenkin korkeintaan 150 km/h.2 LUKUMÄÄRÄ2.1 Pakollisten taustapeilien vähimmäismäärä2.1.1 Jäljempänä 5 kohdassa tarkoitetut näkökentät on saatava aikaan vähimmäismäärällä pakollisia taustapeilejä seuraavassa esitetyin tavoin:>TAULUKON PAIKKA>2.1.2 Kuitenkin M1- ja N1-luokan ajoneuvoissa:2.1.2.1 jos sisäpuolinen taustapeili ei vastaa 5.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia, on ajoneuvoon asennettava ulkopuolinen taustapeili 2.1.1 kohdassa tarkoitetun pakollisen taustapeilin vastakkaiselle puolelle.2.1.2.2 sisäpuolista taustapeiliä ei edellytetä, jos se ei anna näkyvyyttä taaksepäin, ja2.1.2.3 luokkaan II kuuluvat ulkopuoliset taustapeilit sallitaan.2.1.3 Jos N3-luokan ajoneuvojen muotoilu tekee teknisesti mahdottomaksi saavuttaa 5.3.2.2 ja 5.4 kohdassa määritelty näkökenttä, silloin kun luokkaan IV kuuluva taustapeili on asennettu samaan kiinnikkeeseen kuin luokkaan II kuuluva taustapeili, voidaan jälkimmäinen korvata luokkaan III kuuluvalla taustapeilillä.Tätä poikkeusta sovelletaan ainoastaan 1 päivään lokakuuta 1992 saakka.2.2 Vapaaehtoisten taustapeilien enimmäismäärä2.2.1 M1- ja N1-luokan ajoneuvoihin voidaan asentaa ulkopuolinen taustapeili 2.1.1 kohdassa tarkoitetun pakollisen ulkopuolisen taustapeilin vastakkaiselle puolelle.2.2.2 Luokan V ulkopuolinen taustapeili voidaan asentaa M2-, M3- ja N2-luokan ajoneuvoihin.2.2.3 Sisäpuolinen taustapeili voidaan asentaa N2- ja N3-luokan ajoneuvoihin.2.2.4 Luokan IV ulkopuolinen taustapeili voidaan asentaa N2- ja N3-luokan ajoneuvoihin, lukuun ottamatta perävaunujen vetoautoja.2.2.5 Edellä 2.2.1-2.2.4 kohdassa tarkoitettujen taustapeilien on vastattava tässä direktiivissä säädettyjä vaatimuksia.Tämän liitteen 5 kohtaa ei kuitenkaan sovelleta 2.2.3 kohdassa tarkoitettuihin taustapeileihin.2.2.6 Tämän direktiivin määräyksiä ei sovelleta liitteessä I olevassa 4 kohdassa tarkoitettuihin etukulmapeileihin. Nämä peilit on kuitenkin asennettava vähintään 2 m korkeudelle maanpinnasta ajoneuvon ollessa lastattuna suurimpaan sallittuun kokonaispainoonsa.3 SIJAINTI3.1 Taustapeilit on sijoitettava siten, että kuljettaja tavanomaisessa ajoasennossa näkee selvästi taaksepäin tielle ja ajoneuvon sivulle (sivuille).3.2 Ulkopuolisten taustapeilien on oltava näkyvissä joko sivuikkunan läpi tai pyyhkijöiden pyyhkimän tuulilasin osan läpi. Tätä vaatimusta ei kuitenkaan rakennesyistä sovelleta M2- ja M3-luokan ajoneuvon oikeanpuoleisiin ulkopuolisiin taustapeileihin jäsenvaltioissa, joissa on oikeanpuoleinen liikenne sekä vastaavien luokkien ajoneuvon vasemman puoleisiin ulkopuolisiin taustapeileihin jäsenvaltioissa, joissa on vasemmanpuoleinen liikenne.3.3 Jos näkökenttää mitattaessa ajoneuvossa on alusta/ohjaamo -rakenne, on ajoneuvon valmistajan ilmoitettava korin pienin ja suurin leveys, jotka tarvittaessa on osoitettava ohjaamo/korirakenteen leveyttä vastaavilla mallilevyillä. Kaikki testeissä huomioon otetut ajoneuvot ja peilien muodot on esitettävä taustapeilien asennusta koskevassa ajoneuvon ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa (ks. lisäys).3.4 Ajoneuvoon vahvistettu kuljettajan puoleinen ulkopuolinen taustapeili on sijoitettava siten, että korkeintaan 55° kulma muodostuu pystysuoran pituusakselin suuntaisen ajoneuvon keskitason ja pystysuoran peilien keskipisteen sekä kuljettajan näköpisteet yhdistävän 65 mm pitkän suoran keskipisteen kautta kulkevan tason väliin.3.5 Taustapeilit eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennaisesti enempää kuin on tarpeen 5 kohdassa määrättyjen näkökenttää koskevien vaatimusten täyttämiseksi.3.6 Kun ulkopuolisen taustapeilin alin reuna on alle 2 m korkeudella maanpinnasta, ajoneuvon ollessa lastattuna suurimpaan sallittuun kokonaispainoonsa, ei taustapeili saa ulottua 0,20 m enempää ilman taustapeilejä mitatun ajoneuvon kokonaisleveyden yli.3.7 Luokkaan V kuuluvat peilit on kiinnitettävä ajoneuvoihin siten, että riippumatta niiden asennosta säädön jälkeen yksikään peilien osa tai niiden kehysten osa ei ole alle 2 m korkeudella maanpinnasta ajoneuvon ollessa lastattuna suurimpaan sallittuun kokonaispainoonsa.Taustapeilejä ei saa kuitenkaan asentaa ajoneuvoihin, joiden ohjaamon korkeus estää tämän vaatimuksen täyttymisen.3.8 Ottaen huomioon 3.5, 3.6 ja 3.7 kohdan vaatimukset taustapeili voi ylittää ajoneuvon suurimman sallitun leveyden.4 SÄÄDÖT4.1 Kuljettajan on ajoasennostaan kyettävä säätämään sisäpuolista taustapeiliä.4.2 Kuljettajanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili on oltava säädettävissä ajoneuvon sisäpuolelta, oven ollessa kiinni, vaikka ikkuna on auki. Peili voi kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkopuolelta käsin.4.3 Edellä 4.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopuolisia taustapeilejä, jotka voidaan kääntämisen jälkeen palauttaa alkuperäiseen asentoonsa ilman säätöä.5 NÄKÖKENTÄT5.1 YleistäJäljempänä määriteltyjen näkökenttien on oltava laajoja kaksisilmäisiä näkökenttiä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä liitteessä I olevassa 12 kohdassa määritellyt "kuljettajan näköpisteet". Näkökentät määritellään ajoneuvon ollessa toimintakunnossa direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja kun etuistuimella on lisäksi yksi matkustaja, jonka massa on 75 kg ± 1 %. Näkökenttien on oltava havaittavissa ikkunoiden lävitse, joiden valonsiirtymiskerroin on vähintään 70 % mitattuna kohtisuoraan ikkunan pintaan nähden.5.2 Sisäpuolinen taustapeili (luokka I)Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 20 m leveän tasaisen vaakasuoran tien alueen, jonka keskikohta on pystysuora ajoneuvon pituusakselin suuntainen taso ja joka ulottuu 60 m ajoneuvon kuljettajan näköpisteistä (kuva 3) taaksepäin horisonttiin asti.5.3 Ulkopuoliset päätaustapeilit (luokat II ja III)5.3.1 Oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen vasemmanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili ja vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen oikeanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili.5.3.1.1 Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 2,50 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu oikealla (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai vasemmalla (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman vasemman puoleisen pisteen (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman oikeanpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 10 m kuljettajan näköpisteiden takaa horisonttiin (kuvat 4 ja 5).5.3.2 Oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen oikeanpuoleinen ulkopuolinen taustapeili ja vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen vasemmanpuoleinen taustapeili.5.3.2.1 M1 ja N1 -luokan ajoneuvoilla, joiden suurin paino ei ylitä kahta tonnia, näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 4 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu vasemmalla (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai oikealla (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pystysuoran keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen pisteen (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman vasemmanpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 20 m kuljettajan näköpisteiden takaa horisonttiin (katso kuva 4).5.3.2.2 Muiden kuin edellä 5.3.2.1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta, näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 3,5 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu vasemmalla (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai oikealla (vasemman puoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pystysuoran keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen pisteen (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman vasemmanpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 30 m kuljettajan näköpisteiden takaa horisonttiin.Kuljettajan on lisäksi nähtävä tie 0,75 m leveydeltä 4 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä (kuva 5).5.4 Ulkopuolinen "laajakulma"-taustapeili (luokka IV)5.4.1 Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 12,50 m leveän, tasaisen ja vaakasuoran tien alueen, joka alkaa enintään 15 m päästä kuljettajan näköpisteiden takaa ja ulottuu vähintään 25 m päähän kyseisten pisteiden taakse, ja joka rajoittuu vasemmalla (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai oikealla (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pystysuoran keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen pisteen (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai uloimman vasemmanpuoleisen pisteen (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) kautta. Kuljettajan on lisäksi nähtävä 2,5 m leveä tien osuus, joka on 3 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystysuoran tason takapuolella (kuva 6).5.5 Ulkopuolinen "lähietäisyys"-taustapeili (luokka V)Näkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee ajoneuvon sivun suuntaisen tasaisen vaakasuoran tien alueen, jota rajoittavat seuraavat pystysuorat tasot (ks. kuvat 7 a ja 7 b):5.5.1 taso, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen pystysuoran keskitason kanssa ja joka lävistää pisteen, joka on 0,2 m etäisyydellä ajoneuvon ohjaamon uloimmasta oikeanpuoleisesta (oikeanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) tai vasemmanpuoleisesta (vasemmanpuoleisen liikenteen ajoneuvojen osalta) pisteestä,5.5.2 poikittaissuunnassa taso, joka on 5.5.1 kohdassa tarkoitetun tason kanssa yhdensuuntainen ja joka on 1 m etäisyydellä tämän tason edessä,5.5.3 takana taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason kanssa yhdensuuntainen ja joka on 1,25 m etäisyydellä tämän tason takana,5.5.4 edessä taso, joka on kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason kanssa yhdensuuntainen ja joka on 1 m etäisyydellä tämän tason edessä. Jos ajoneuvon puskurin etureunan kautta kulkeva poikittainen pystysuora taso on alle 1 m etäisyydellä kuljettajan näköpisteiden kautta kulkevan pystysuoran tason edessä, on näkökentän rajoituttava tähän tasoon (ks. kuva 7 b).5.6 Jos taustapeili koostuu useista eri kaarevuussäteisistä heijastuspinnoista tai jos heijastuspintojen välissä on kulmia, on vähintään yhden heijastuspinnan täytettävä kyseisen taustapeilityypin, näkökentälle ja mitoille (ks. liite II, 2.2.2 kohta) vahvistetut vaatimukset.5.7 Esteet5.7.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)5.7.1.1 Näkökenttää rajoittavat laitteet, kuten niskatuet, häikäisysuojat, takalasin pyyhkimet ja lämmityselementit, ovat sallittuja, jos nämä laitteet yhdessä eivät rajoita vahvistettua näkökenttää enempää kuin 15 %.5.7.1.2 Näkökentän rajoittumista mitattaessa pään nojien on oltava alimmassa mahdollisessa asennossaan ja häikäisysuojat on käännettävä yläasentoon.5.7.2 Ulkopuoliset taustapeilit (luokat II, III, IV ja V)Edellä määriteltyä näkökenttää rajoittavaa ajoneuvon koria tai joitakin sen osia, kuten oven kahvoja, äärivaloja, vilkkuja ja takapuskureiden äärimmäisiä kärkiä eikä myöskään heijastavien pintojen pesulaitteita, oteta huomioon, jos niiden osuus määritellyn näkökentän rajoittumisesta on enintään 10 %.5.8 TestausmenetelmäNäkökenttä on määriteltävä asettamalla näköpisteiden paikalle tehokkaat valon lähteet ja tutkimalla pystysuoralle pinnalle heijastunutta valoa. Myös muita vastaavia menetelmiä voidaan käyttää.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>Liitteen III lisäysLIITE AJONEUVON TAUSTAPEILIEN ASENTAMISTA KOSKEVAAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEEN >VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

31990L0630

Komission direktiivi 90/630/ETY, annettu 30 päivänä lokakuuta 1990, moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 77/649/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen

Virallinen lehti nro L 341 , 06/12/1990 s. 0020 - 0029 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 20 s. 0022  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 20 s. 0022

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 30 päivänä lokakuuta 1990,moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 77/649/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (90/630/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen kuljettajien näkökenttää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä syyskuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/649/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 88/366/ETY(2), ja erityisesti sen 5 artiklan,sekä katsoo, ettäsaadun kokemuksen ja nykyisen teknisen osaamisen perusteella on mahdollista täsmentää direktiivin 77/649/ETY liitteessä III vahvistettuja testausmenettelyjä, erityisesti jotta ne saataisiin vastaamaan Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissiossa saavutettua uusinta kehitystä, jatämän direktiivin säännökset ovat moottoriajoneuvoalaa koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiivin 77/649/ETY liite III tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla 1 Jäsenvaltiot eivät saa 1 päivästä toukokuuta 1991 alkaen näkökenttään liittyvistä syistä:- evätä ajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää tai kieltäytyä antamasta direktiivin 70/156/ETY(3) 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa taikka- kieltää ajoneuvojen ensimmäistä liikkeelle laskemista,jos tässä ajoneuvotyypissä kuljettajan näkökenttä vastaa direktiivin 77/649/ETY säännöksiä, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä.2 Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1991 jäsenvaltiot:- eivät saa enää antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitetun asiakirjan jäljennöstä ajoneuvotyypistä, jonka kuljettajan näkökenttä ei vastaa direktiivin 77/649/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, säännöksiä- saavat evätä kansallisen tyyppihyväksynnän ajoneuvotyypiltä, jonka kuljettajan näkökenttä ei vastaa direktiivin 77/649/ETY säännöksiä, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä.3 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 1 päivään toukokuuta 1991 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niitä virallisesti julkaistaessa, niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 30 päivänä lokakuuta 1990.Komission puolestaMartin BANGEMANNVarapuheenjohtaja(1) EYVL N:o L 267, 19.10.1977, s. 1(2) EYVL N:o L 181, 12.7.1988, s. 40(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1LIITE "LIITE IIIMENETTELY MOOTTORIAJONEUVON ISTUINPAIKKOJEN H-PISTEEN JA RINTAOSAN TODELLISEN KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI1 TARKOITUSTässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istuinpaikan H-pisteen sijainnin ja rintaosan todellisen kulman määrittämiseksi sekä mittaustulosten ja ajoneuvon valmistajan ilmoittamien suunnittelueritelmien välisen suhteen tarkastamiseksi(1).2 MÄÄRITELMÄTTässä liitteessä tarkoitetaan:2.1 'vertailutiedoilla` yhtä tai useampaa seuraavista istuinpaikan ominaisuuksista:2.1.1 'H-pistettä` ja `R-pistettä` sekä niiden välistä suhdetta;2.1.2 rintaosan todellista kulmaa ja rintaosan suunnittelukulmaa sekä niiden välistä suhdetta;2.2 'kolmiulotteisella H-pistekoneella` (3 DH-koneella) laitetta, jota käytetään H-pisteiden ja rintaosan todellisten kulmien määrittämiseksi. Laite esitetään tämän liitteen lisäyksessä 1;2.3 'H-pisteellä` ajoneuvon istuimelle 4 kohdan mukaisesti asennetun 3-DH-koneen rintaosan ja reiden välistä rotaatiopistettä. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä, 3-DH-koneen kummallakin sivulla olevien H-pisteiden tarkastuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleransseista ks. jäljempänä 3.2.2 kohta). Kun H-piste määritetään 4 kohdassa esitetyllä menettelyllä, sen katsotaan kuuluvan kiinteästi istuinosaan ja liikkuvan istuinta säädettäessä;2.4 'R-pisteellä` eli 'istuinpaikan vertailupisteellä` ajoneuvon valmistajan kullekin istuinpaikalle määrittelemää kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaan ilmaistavaa suunnittelupistettä;2.5 'rintaosan linjalla` 3-DH-koneen koettimen keskilinjaa koettimen ollessa takimmaisessa asennossa;2.6 'rintaosan todellisella kulmalla` H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä 3-DH-koneen selän kulmamittarin ilmaisemaa kulmaa. Rintaosan todellinen kulma vastaa teoreettisesti rintaosan suunnittelukulmaa (toleransseista ks. 3.2.2 kohta);2.7 'rintaosan suunnittelukulmalla` R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunnitteluasentoa;2.8 'istujan mediaanitasolla` (C/LO) jokaiselle ajoneuvon istuinpaikalle sijoitetun 3-DH-koneen mediaanitasoa; sitä edustaa H-pisteen koordinaatti Y-akselilla. Erillisten istuimien mediaanitasot yhtyvät istujan mediaanitasoon. Muiden istuimien istujien mediaanitason määrää valmistaja;2.9 'kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä` tämän liitteen lisäyksessä 2 esitettyä järjestelmää;2.10 'päävertailumerkeillä` ajoneuvon korissa olevia valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (reikiä, pintoja, merkkejä tai lovia);2.11 'ajoneuvon mittausasennolla` päävertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa.3 VAATIMUKSET3.1 Tulosten esittäminenJokaiselle istuinpaikalle, josta tarvitaan vertailutietoja sen osoittamiseksi tämän direktiivin säännösten mukaiseksi, on esitettävä kaikki tai joitakin seuraavista tiedoista tämän liitteen lisäyksessä 3 esitetyllä lomakkeella:3.1.1 R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä;(1) Toimivaltaisen viranomaisen harkinnan mukaan voidaan käyttää valmistajan ilmoittamaa R-pistettä, jollei muille istuinpaikoille kuin etuistuimille voida määrittää H-pistettä kolmiulotteisen DH-koneen tai muiden menettelyiden avulla3.1.2 rintaosan suunnittelukulma;3.1.3 kaikki tarvittavat tiedot istuimen säätämiseksi (jos istuin on säädettävä) 4.3 kohdassa tarkoitettuun mittausasentoon.3.2. Mittaustulosten ja suunnittelueritelmien välinen suhde3.2.1 Jäljempänä 4 kohdassa esitetyllä menettelyllä saatuja H-pisteen koordinaatteja ja rintaosan todellisen kulman arvoa on verrattava ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja rintaosan todellisen kulman arvoon.3.2.2 R-pisteen ja H-pisteen koordinaattien keskinäistä sijaintia sekä rintaosan suunnittelukulman ja todellisen kulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istuinpaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee neliön sisällä, jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos rintaosan todellinen kulma poikkeaa enintään 5° rintaosan suunnittelukulmasta.3.2.3 Jos nämä vaatimukset täyttyvät, tämän direktiivin R-pistettä ja rintaosan suunnittelukulmaa käytetään tämän direktiivin määräysten mukaisuuden osoittamiseksi.3.2.4 Jos H-piste tai rintaosan todellinen kulma ei vastaa 3.2.2 kohdan vaatimuksia, H-piste ja rintaosan todellinen kulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolme kertaa). Jos näistä kolmesta toimenpiteestä vähintään kahden tulokset vastaavat vaatimuksia, sovelletaan 3.2.3 kohdan määräyksiä.3.2.5 Jollei kolmesta 3.2.4 kohdassa määrätystä toimenpiteestä vähintään kahden tulokset vastaa 3.2.2 kohdan vaatimuksia, tai jos tarkistusta ei voida suorittaa siksi, että ajoneuvon valmistaja ei ole antanut R-pisteen sijaintia tai rintaosan suunnittelukulmaa koskevia tietoja, vertailupisteenä on käytettävä kolmen mitatun kohdan keskipistettä tai kolmen mittauskulman keskiarvoa kaikissa niissä tapauksissa, jolloin tarkoitetaan R-pistettä tai rintaosan suunnittelukulmaa tässä direktiivissä.4 MENETTELY H-PISTEEN JA RINTAOSAN TODELLISEN KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI4.1 Ajoneuvo on valmistajan harkinnan mukaan ilmastoitava lämpötilaan 20 ± 10 °C, jotta voidaan varmistaa, että istuinmateriaali on huoneenlämpöistä. Jos tarkastettavaa istuinta ei ole koskaan käytetty, istuimelle on sijoitettava 70 - 80 kg:n painoinen henkilö tai laite kaksi kertaa yhden minuutin ajaksi istuimen pehmusteen ja selkänojan taivuttamiseksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkien istuinyhdistelmien on oltava kuormitettava vähintään 30 minuuttia ennen 3-DH-koneen asentamista.4.2 Ajoneuvon on oltava 2.11 kohdassa määritetyssä mittausasennossa.4.3 Jos istuin on säädettävissä, se on ensin säädettävä takimmaiseen valmistajan sille määrittämään tavanomaiseen ajo- tai käyttöasentoon, jossa otetaan huomioon ainoastaan istuimen pitkittäissäätö, mutta ei istuimen säätöä muihin kuin tavanomaisiin ajo- tai käyttöasentoihin. Jos istuimella on muita säätötapoja (pystysuora säätö, kulmasäätö, istuimen selkänojan säätö, jne.), ne asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittelemään asentoon. Jousitusistuimien pystysuora säätö on asetettava tarkasti valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa vastaavaan asentoon.4.4 Istuinpaikan 3-DH-koneen kanssa kosketuksiin joutuva alue on päällystettävä riittävän suurella ja asianmukaisen kudoksen omaavalla puuvillamusliinilla, joka on sileää puuvillakangasta, jossa on 18,9 lankaa cm²:llä ja jonka paino on 0,228 kg/m², tai neulotulla tai huovikekankaalla, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella, lattialla, jolle istuin asetetaan, on oltava samat olennaiset ominaisuudet(1) kuin sen ajoneuvon lattialla, jossa istuin on tarkoitettu käytettäväksi.4.5 Asetetaan 3-DH-koneen istuma- ja selkäosa siten, että istujan mediaanitaso (C/LO) yhtyy 3-DH-koneen mediaanitasoon. Valmistajan pyynnöstä 3-DH-konetta voidaan siirtää C/LO-tasoon nähden sisäänpäin, jos 3-DH-koneen sijainti on niin kaukana sivulla, että istuimen reuna estää 3-DH-koneen asettamisen vaakasuoraan.4.6 Kiinnitetään jalka- ja sääriosat istumaosaan joko erikseen tai käyttämällä polviniveltankoa ja sääriosaa. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on oltava maanpinnan suuntainen ja kohtisuorassa istuimen pitkittäiseen symmetriatasoon.4.7 Säädetään 3-DH-koneen jalka- ja sääriosat seuraavasti:4.7.1 Kuljettajan istuin ja ulommainen etuistuin4.7.1.1 Sekä jalka- että sääriosaa siirretään eteenpäin niin, että jalat ovat luonnollisessa asennossa lattialla, tarvittaessa käyttöpolkimien välissä. Vasemman jalan on mahdollisuuksien mukaan oltava suunnilleen samalla etäisyydellä 3-DH-koneen mediaanitason vasemmalla puolella kuin oikea jalka sen oikealla puolella. Saatetaan 3-DH-koneen poikittaissuuntaa osoittava vesivaaka vaakatasoon säätämällä tarvittaessa istumaosa uudelleen tai säätämällä jalka- ja sääriosia taaksepäin. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pitkittäiseen mediaanitasoon nähden.(1) Kallistuskulma, istuimen kiinnityksen korkeusero, pinnan rakenne, jne4.7.1.2 Jos vasenta jalkaa ei voida pitää oikean jalan suuntaisena, eikä sitä voida tukea rakenteeseen, vasenta jalkaa siirretään, kunnes se on tuetussa asennossa. Tarkastuspisteiden suuntaus on pidettävä ennallaan.4.7.2 Ulommainen takaistuinTakaistuimilla tai apuistuimilla sääret sijoitetaan valmistajan määrittelemään asentoon. Jos jalat koskettavat tällöin lattiaa eri tasoissa, on ensiksi etuistuinta koskettava jalka otettava vertailupisteeksi, ja toinen jalkaterä sijoitetaan niin, että laitteen istumaosan poikittaissuuntausta osoittava vesivaaka näyttää vaakasuoraa.4.7.3 Muut istuinpaikat:Noudatetaan 4.7.1 kohdassa määrättyä yleistä menettelyä paitsi, että jalat on sijoitettava ajoneuvon valmistajan määrittelemällä tavalla.4.8 Asetetaan reisi- ja säärimassat, ja 3-DH-kone asetetaan vaakasuoraan.4.9 Kallistetaan 3-DH-koneen selkäosaa eteenpäin etupidäkettä vasten, ja 3-DH-kone vedetään irti istuimen selkänojasta polviniveltangon avulla. Asetetaan 3-DH-kone uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä:4.9.1 Jos 3-DH-kone pyrkii luisumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-koneen annetaan luisua taaksepäin, kunnes polviniveltankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa, eli kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa sääriosa asetetaan uudelleen.4.9.2 Ellei 3-DH-kone pyri luisumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-konetta luisutetaan taaksepäin kohdistamalla polviniveltankoon vaakatason suuntainen taaksepäin suunnattu kuorma, kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).4.10 Kohdistetaan 100 ± 10 N suuruinen kuormitus 3-DH-koneen selkä- ja istumaosaan lantion kulmamittarin ja polviniveltangon kotelon leikkauspisteessä. Kuormituksen suunta pidetään edellä mainitun leikkauspisteen kautta reisiosan palkin kotelon yläpuolella olevaan pisteeseen kulkevan linjan suuntaisena (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Sen jälkeen selkäosa palautetaan varovaisesti takaisin istuimen selkänojalle. Jäljellä oleva menettely on suoritettava varovaisesti, jotta 3-DH-kone ei luisuisi eteenpäin.4.11 Asetetaan oikean- ja vasemmanpuoleiset reisimassat ja sen jälkeen kahdeksan rintamassaa yksi kerrallaan. 3-DH-koneen suuntaus säilytetään ennallaan.4.12 Kallistetaan 3-DH-koneen selkäosaa eteenpäin istuimen selkänojaan kohdistuvan paineen vapauttamiseksi. 3-DH-konetta keinutetaan puolelta toiselle 10°:een kaaressa (5° pystysuoran symmetriatason molemmille puolille) kolme täyttä heilahdusta 3-DH-koneen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi.Keinunnan aikana 3-DH-koneen polviniveltanko saattaa pyrkiä poikkeamaan tarkoitetusta vaaka- ja pystysuunnasta. Tankoa on sen vuoksi pidätettävä kohdistamalla siihen riittävä sivusuuntainen kuormitus keinunnan aikana. Tangon pitämisessä ja 3-DH-koneen keinuttamisessa on noudatettava varovaisuutta, jotta varmistetaan, ettei siihen vahingossa kohdistu pystysuoraa tai eteenpäin ja taaksepäin suuntautuvaa ulkopuolista kuormitusta.Koneen jalkaosia ei saa pidättää eikä pidellä tämän vaiheen aikana. Jos jalkojen asento muuttuu, niiden olisi vaiheen aikana annettava olla kyseisessä asennossa.Palautetaan selkäosa varovaisesti istuimen selkänojalle, ja kahden vesivaa'an nolla-asento tarkistetaan. Jos jalat ovat liikkuneet 3-DH-koneen keinunnan aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavasti:Nostetaan kumpikin jalka vuorotellen lattiasta vain sen verran, ettei se pääse enää liikkumaan. Nostamisen aikana jalat saavat kääntyä vapaasti; niihin ei saa kohdistaa sivullepäin tai eteenpäin suuntautuvaa kuormaa. Kun kumpikin jalka on lattia-asennossa, kantapään on kosketettava tähän tarkoitettua rakennetta.Tarkistetaan vesivaa'an poikittainen nollataso; tarvittaessa selkäosan yläosaan kohdistetaan riittävä sivusuuntainen kuorma 3-DH-koneen istumaosan saattamiseksi vaakatasoon istuimella.4.13 Samalla kun polviniveltankoa pidätetään, jottei 3-DH-kone luisuisi istuintyynyllä eteenpäin, jatketaan seuraavasti:a) selkäosa palautetaan istuimen selkänojalle;b) selkäosan takapalkkiin suunnilleen rintamassojen keskipisteen korkeudelle kohdistetaan ja vapautetaan vuorotellen vaakasuora, taaksepäin suuntautuva enintään 25 N:n kuormitus, kunnes lantion kulmamittari osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuormituksen vapautuksen jälkeen. On huolehdittava, että 3-DH-koneeseen ei kohdistu ulkopuolisia alaspäin eikä sivullepäin suuntautuvia kuormituksia. Jos 3-DH-koneen tasoa on säädettävä uudelleen, selkäosaa käännetään eteenpäin, taso asetetaan uudelleen ja 4.12 kohdan menettely toistetaan.4.14 Suoritetaan seuraavat mittaukset:4.14.1 H-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä mitataan;4.14.2 rintaosan todellinen kulma näkyy 3-DH-koneen selän kulmamittarin koettimen ollessa takimmaisessa asennossa.4.15 Jos 3-DH-koneen asennus halutaan toistaa, istuimen olisi oltava kuormittamaton vähintään 30 minuuttia ennen toistoa. 3-DH-konetta ei saisi jättää kuormitettuna istuimelle testin suorittamiseen tarvittavaa aikaa pitemmäksi ajaksi.4.16 Jos saman istuinrivin kaikkia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuimet, samanlaiset istuimet, jne.), riittää yhden H-pisteen ja yhden rintaosan todellisen kulman määrittäminen kutakin istuinriviä kohden, jolloin tämän liitteen lisäyksessä 1 määritelty 3-DH-kone sijoitetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän paikan on oltava:4.16.1 etummaisella rivillä kuljettajan istuin;4.16.2 takimmaisella rivillä tai takimmaisilla riveillä ulommainen istuin.Lisäys 1KOLMIULOTTEISEN H-PISTEKONEEN (3-DH-koneen) KUVAUS(1)1 Selkä- ja istumaosatSelkä- ja istumaosat on valmistettu vahvistetusta muovista ja metallista; ne jäljittelevät ihmisen rintaosaa ja reisiä ja on mekaanisesti nivelöity H-pisteeseen. H-pisteeseen nivelöityyn koettimeen kiinnitetään kulmamittari rintaosan todellisen kulman mittaamiseksi. Istumaosaan kiinnitetyllä säädettävällä tangolla määrätään reisien mediaanilinja, ja tankoa käytetään lantion kulmamittarin nollalinjana.2 Vartalo- ja jalkaosatSääriosat liittyvät istumaosaan polvia yhdistävän tangon kohdalta, joka on säädettävän reisitangon sivuittainen jatke. Sääriosiin kiinnitetään kulmamittarit polvien kulman mittaamiseksi. Kenkä- ja jalkaosat kalibroidaan jalkojen kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan koetilassa kahden vesivaa'an avulla. Vartalo-osan massat sijoitetaan niitä vastaaviin painopisteisiin niin, että istuimeen kohdistuu 76 kg:n painoista mieshenkilöä vastaava kuormitus. On tarkistettava, että 3-DH-koneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavaa kitkaa.(1) Kone vastaa ISO:n standardissa 6549-1980 esitettyä konetta. Tietoja 3-DH-koneen rakenteen yksityiskohdista: Society of Automotive Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, YhdysvallatKuva 1KOLMIULOTTEISEN 3-DH-KONEEN OSIEN NIMITYKSET>VIITTAUS KAAVIOON>Kuva 2KOLMIULOTTEISEN 3-DH-KONEEN OSIEN MITAT JA MASSOJEN JAKAUTUMINEN>VIITTAUS KAAVIOON>Lisäys 2KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ1 Kolmiulotteisen vertailujärjestelmän määräävät kolme ajoneuvon valmistajan määräämää kohtisuoraa tasoa(1) (ks. kuva).2 Ajoneuvon mittausasento määrätään sijoittamalla ajoneuvo tukipinnalle niin, että päävertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.3 R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit määrätään ajoneuvon valmistajan määräämien päävertailumerkkien avulla.>VIITTAUS KAAVIOON>(1) Tämä vertailujärjestelmä vastaa ISO:n standardia 4130-1978Lisäys 3ISTUINPAIKKOJEN VERTAILUTIEDOT >KAAVION ALKU>1 Vertailutietojen merkitseminenKunkin istuinpaikan vertailutiedot luetellaan peräkkäin. Istuimille annetaan kaksimerkkinen tunnistuskoodi. Sen ensimmäinen numero on arabialainen numero, jolla tarkoitetaan istuinriviä ajoneuvon etuosasta sen takaosaan päin laskettuna. Toinen merkki on iso kirjain, jolla tarkoitetaan istuinpaikan sijaintia rivissä katsottaessa eteenpäin ajoneuvon kulkusuuntaan; käytetään seuraavia kirjaimia:- L= vasen,- C= keskimmäinen,- R= oikea.2 Ajoneuvon mittausasennon kuvaus2.1 Päävertailumerkkien koordinaatit:XYZ3 Vertailutietojen luettelo3.1 Istuinpaikka3.1.1 R-pisteen koordinaatit:XYZ3.1.2 Rintaosan suunnittelukulma:3.1.3 Istuimen säädön eritelmät(1):vaakasuora:pystysuora:kulmittainen:rintaosan kulma:Huomautus: merkitään tähän luetteloon muiden istuimien vertailutiedot käyttämällä numerointia: 3.2, 3.3, jne.(1) Tarpeeton viivataan yli.>KAAVION LOOPU>"


Avis juridique important

|

32000L0074

Komission direktiivi 2000/74/EY, annettu 22 päivänä marraskuuta 2000, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamisesta annetun neuvoston direktiivin 93/29/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 300 , 29/11/2000 s. 0024 - 0027

Komission direktiivi 2000/74/EY,annettu 22 päivänä marraskuuta 2000,kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamisesta annetun neuvoston direktiivin 93/29/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/61/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/7/EY(2), ja erityisesti sen 16 artiklan,ottaa huomioon kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamisesta 14 päivänä kesäkuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/29/ETY(3) ja erityisesti sen 4 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivi 93/29/ETY on yksi direktiivillä 92/61/ETY perustettua yhteisön tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista erityisdirektiiveistä. Tämän vuoksi ajoneuvojen järjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia direktiivin 92/61/ETY säännöksiä sovelletaan direktiiviin 93/29/ETY.(2) Tekniikan kehitys aiheuttaa tarpeen nyt mukauttaa direktiivi 93/29/ETY tekniikan kehitykseen. Sen vuoksi on tarpeen täsmentää tai täydentää tiettyjä mainitun direktiivin säännöksiä, jotta tyyppihyväksyntäjärjestelmä toimisi kaikilta osin moitteettomasti.(3) Tätä varten olisi yhdenmukaistettava tiettyjen tunnusten kuvausta ja tunnistamista koskevat vaatimukset moottoriajoneuvojen sisällä käytettäviä varusteita (hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien kuvatunnuksia) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 78/316/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 93/91/EY(5), vaatimusten kanssa ja täsmennettävä tiettyjä ilmoituslomakkeessa olevia tietoja.(4) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY(6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/40/EY(7) 13 artiklalla perustetun tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivin 93/29/ETY liitteet I ja II tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla1. Jäsenvaltiot eivät saa 1 päivästä tammikuuta 2002 hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamiseen liittyvistä syistä- evätä kaksi- tai kolmipyöräiseltä ajoneuvotyypiltä EY-tyyppihyväksyntää eivätkä- kieltää kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa,jos hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistaminen on direktiivin 93/29/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaista.2. Jäsenvaltioiden on 1 päivästä heinäkuuta 2002 evättävä EY-tyyppihyväksyntä uusilta kaksi- tai kolmipyöräisiltä ajoneuvotyypeiltä hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamiseen liittyvistä syistä, jos direktiivin 93/29/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimukset eivät täyty.3 artikla1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2001 tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2002.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 22 päivänä marraskuuta 2000.Komission puolestaErkki LiikanenKomission jäsen(1) EYVL L 225, 10.8.1992, s. 72.(2) EYVL L 106, 3.5.2000, s. 1.(3) EYVL L 188, 29.7.1993, s. 1.(4) EYVL L 81, 28.3.1978, s. 3.(5) EYVL L 284, 19.11.1993, s. 25.(6) EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1.(7) EYVL L 203, 10.8.2000, s. 9.LIITEI Muutetaan liite I seuraavasti:1) Korvataan 2.1.1 kohta seuraavasti: "2.1.1. Tunnusten on erotuttava selkeästi taustasta."2) Muutetaan 2.1.5 kohta seuraavasti: - Täydennetään kuvan 3 otsikkoa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA>Huom.:Jos oikeaa ja vasenta suuntavalaisinta varten on erilliset ilmaisimet, nuolia voidaan käyttää myös erikseen.- Korvataan kuva 12 seuraavasti: 'Kuva 12>PIC FILE= "L_2000300FI.002602.EPS">- Korvataan kuvan 13 otsikko seuraavasti: "Kuva 13Moottorin sytyttimen tai pysäyttimen hallintalaite "pois käytöstä" -asennossa"- Korvataan kuvan 14 otsikko seuraavasti: "Kuva 14Moottorin sytyttimen tai pysäyttimen hallintalaite "käytössä" -asennossa"- Korvataan kuva 15 seuraavasti: 'Kuva 15>PIC FILE= "L_2000300FI.002603.EPS">- Korvataan kuvan 16 otsikko seuraavasti: "Kuva 16Sivuvalaisin(jos hallintalaitetta käytetään myös muihin toimintoihin, sen tunnistamiseen voidaan käyttää kuvassa 15 esitettyä tunnusta)Ilmaisimen väri: vihreä."- Poistetaan kuva 17.- Numeroidaan kuva 18 kuvaksi 17 ja kuva 19 kuvaksi 18.- Korvataan huomautus (1) seuraavasti: "(1) Ympäröidyt alueet voivat olla täytettyjä."II Muutetaan liite II seuraavasti: Korvataan lisäys 1 seuraavasti: "Lisäys 1>PIC FILE= "L_2000300FI.002702.EPS">"


Avis juridique important

|

31998L0038

Komission direktiivi 98/38/EY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1998, pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tiettyjä osia ja ominaisuuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 74/151/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 170 , 16/06/1998 s. 0013 - 0014

KOMISSION DIREKTIIVI 98/38/EY,annettu 3 päivänä kesäkuuta 1998,pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tiettyjä osia ja ominaisuuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 74/151/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974 annetun neuvoston direktiivin 74/150/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/54/EY (2), ja erityisesti sen 13 artiklan,ottaa huomioon pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tiettyjä osia ja ominaisuuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974 annetun neuvoston direktiivin 74/151/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/54/EY, ja erityisesti sen 4 artiklan,sekä katsoo, ettäkun saadut kokemukset ja teknologian kehitys otetaan huomioon, direktiivin 74/151/ETY 2 artiklassa tarkoitettuihin osiin ja ominaisuuksiin liittyviä vaatimuksia olisi muutettava, jatämän direktiivin säännökset ovat direktiivillä 74/150/ETY perustetun tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiivin 74/151/ETY liitteet I-VI tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla 1. Alkaen 1 päivästä toukokuuta 1999 jäsenvaltiot eivät saa- evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää, direktiivin 74/150/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa tai kansallista tyyppihyväksyntää eivätkä- kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa,jos kyseiset traktorit ovat direktiivin 74/151/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaiset.2. Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1999 jäsenvaltiot- eivät saa enää myöntää traktorityypille direktiivin 74/150/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 74/151/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen, ja- saavat evätä traktorityypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 74/151/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen.3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 1998.Komission puolestaMartin BANGEMANNKomission jäsen(1) EYVL L 84, 28.3.1974, s. 10(2) EYVL L 277, 10.10.1997, s. 24(3) EYVL L 84, 28.3.1974, s. 25LIITE Muutetaan direktiivin 74/151/ETY liitteet I-VI seuraavasti:a) Liitteessä I korvataan käsite "paino" kaikkialla käsitteellä "massa".b) Liitteessä II:- 1 kohdassa korvataan luetelmakohdat seuraavilla luetelmakohdilla:"- pituus: 255 mm tai 520 mm- leveys: 165 mm tai 120 mm."Valinnassa on otettava huomioon jäsenvaltioissa voimassa olevat mitat.- 2.1 kohta korvataan seuraavasti:"2.1. Kilven paikka ajoneuvon leveyteen nähdenKilven keskikohta ei saa olla oikealla traktorin symmetriatasoon nähden.Kilven vasemmanpuoleinen reuna ei saa olla vasemmalla siihen pystytasoon nähden, joka on yhdensuuntainen traktorin symmetriatason kanssa ja joka koskettaa ajoneuvon äärimmäistä ulkolaitaa."- 2.4 kohta kuuluu:"Kilven alareuna ei saa olla alle 0,30 metrin korkeudella maasta; kilven yläreuna ei saa olla yli 4,0 metrin korkeudella maasta.";c) Liitteessä III 2 kohtaan lisätään seuraava teksti:"Polttoaineen syöttöputket ja täyttöaukko on asennettava ohjaamon ulkopuolelle."d) Liite IV korvataan seuraavasti:"LIITE IVLISÄPAINOTJos traktori on varustettava vastapainoilla, jotta se olisi muiden EY-tyyppihyväksyntää varten asetettujen vaatimusten mukainen, traktorin valmistajan on toimitettava nämä painot ja niiden on oltava tarkoitetut kiinnitettäviksi traktoriin: painoissa on oltava valmistajan merkki sekä merkintä niiden massasta kilogrammoina viiden prosentin tarkkuudella. Traktorin etuosan vastapainoissa, jotka on suunniteltu poistettavaksi ja asetettavaksi uudestaan paikalleen säännnöllisesti, on oltava kädensijoja varten vähintään 25 millimetrin turvaetäisyys. Vastapainojen kiinnitystavan on oltava sellainen, etteivät painot irtoa tahattomasti (esimerkiksi traktorin kaatuessa)."e) Liitteessä V 2.1.4 kohta korvataan seuraavasti:"äänenpainetason enimmäisarvon on oltava vähintään 93 dB(A) ja enintään 112 dB(A)."f) Liitteessä VI II.1 kohtaan lisätään seuraava teksti:"Pakoputken pää on sijoitettava siten, että pakokaasuja ei voi päästä ohjaamon sisäpuolelle."