Avis juridique important

|

31971L0317

Neuvoston direktiivi 71/317/ETY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971, viidestä 50:een kilogrammaan olevia särmiömäisiä ja yhdestä grammasta 10:een kilogrammaan olevia lieriömäisiä kauppapunnuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 202 , 06/09/1971 s. 0014 - 0020 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 2 s. 0015  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1971(II) s. 0644  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 2 s. 0015  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1971(II) s. 0721  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0152  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 2 s. 0030  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 2 s. 0030

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971,viidestä 50:een kilogrammaan olevia särmiömäisiä ja yhdestä grammasta 10:een kilogrammaan olevia lieriömäisiä kauppapunnuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (71/317/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäsärmiömäisten ja lieriömäisten kauppapunnusten rakennetta ja tarkastusmenetelmiä koskevat velvoittavat säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia ja muodostavat siten tällaisten punnusten kaupan esteen; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä, jamittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä(3) säädetään menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen säätää särmiömäisten ja lieriömäisten kauppapunnusten rakenteelle asetettavista teknisistä vaatimuksista,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan kauppapunnuksiin, joiden nimellisarvot ovat:- särmiöpunnukset 5, 10, 20 ja 50 kg;- lieriöpunnukset 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 g sekä 1, 2, 5 ja 10 kg.2 artiklaPunnukset, joille voidaan antaa ETY-merkit ja -tunnukset, esitetään liitteissä I-IV. Punnuksia ei ETY-tyyppihyväksytä; niitä koskee ETY-ensivakaus.3 artiklaJäsenvaltio ei saa kieltää, estää eikä rajoittaa ETY-ensivakausmerkillä varustettujen särmiömäisten tai lieriömäisten kauppapunnusten saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 1971.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. MORO(1) EYVL N:o 63, 3.4.1967, s. 982/67(2) EYVL N:o 30, 22.2.1967, s. 480/67(3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1LIITE ISÄRMIÖMÄISET PUNNUKSET1 Muoto, rakennemateriaali ja valmistusmenetelmä1.1 Suorakulmaisen särmiön muotoinen punnus, jossa on muu kuin ulkoneva kahva.1.2 Käytetty materiaali:1.2.1 Punnuksen runko: harmaata valurautaa1.2.2 Malli 1: kahva saumattomasta teräsputkesta, jonka halkaisija on vakioMalli 2: kahva harmaata valurautaa valettuna rungon kanssa yhteen2 ViritysonteloMalli 12.1 Putkimaisen kahvan sisäosan muodostama ontelo.2.2 Viritysontelo suljetaan vedetystä messingistä valmistetulla kierretulpalla tai tasaisella pyöreän levykkeen muotoisella messinkitulpalla. Kierretulpassa on ura ruuvimeisseliä varten ja tasaisessa levykkeessä nostoaukko keskellä.2.3 Tulppa sinetöidään lyijylevykkeellä, joka pakotetaan aukossa olevaan pyöreään uraan tai putken kierteeseen.Malli 22.4 Viritysontelo on valettu punnuksen toiseen päätyosaan ja avautuu sen yläpinnalle.2.5 Viritysontelo suljetaan pienellä pehmeällä teräslevyllä.2.6 Levy sinetöidään lyijylevykkeellä, joka pannaan syvennykseen liitteessä II olevan kuvan mukaisesti.3 Viritys3.1 Kun uusi punnus on viritetty lyijyhauleilla, kaksi kolmasosaa ontelon kokonaistilavuudesta jää tyhjäksi.4 ETY-ensivakausmerkin kiinnittäminen4.1 Lopullinen ETY-vakausmerkki leimataan viritysontelon lyijysinettiin.5 Merkinnät ja tunnusmerkit5.1 Punnuksen nimellisarvoa ja valmistajan tunnusta osoittavat merkinnät tehdään upottaen tai kohokuvana punnuksen keskiosan yläpintaan.5.2 Punnuksen nimellisarvo merkitään seuraavasti:5 kg, 10 kg, 20 kg, 50 kg.6 Mitat ja poikkeamat6.1 Liitteessä II vahvistetaan eri punnuksissa käytettävät mitat (millimetreinä).6.2 Eri mittoihin sovelletaan valmistusmenetelmän mukaisia tavanomaisia poikkeamia.7 Suurimmat sallitut virheet>TAULUKON PAIKKA>8 Pintakäsittely8.1 Punnukset voidaan tarvittaessa suojata korroosiota vastaan sopivalla kulutusta ja iskuja kestävällä pinnoitteella.LIITE IISÄRMIÖPUNNUKSET(sisältää kuvia)>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IIILIERIÖMÄISET PUNNUKSET1 Muoto, rakennemateriaali ja valmistusmenetelmä1.1 Lieriön muotoinen, tasapintainen tarttumisnuppi.1.2 Käytetty aine: mikä tahansa aine, jonka tiheys on 7-9,5 g/cm³, kovuus vähintään sama kuin valumessingillä, korroosion kestävyys vähintään sama ja materiaalin hauraus enintään sama kuin harmaalla valuraudalla ja pinta laadultaan vastaava kuin huolellisesti hienoon hiekkaan valetulla valuraudalla.Harmaata valurautaa ei saa käyttää punnuksissa, joiden nimellisarvo on pienempi kuin 100 g.1.3 Valmistusmenetelmä valitulle aineelle sopiva.2 Viritysontelo2.1 Sisäinen lieriömäinen ontelo, jossa on laajennettu ontelon yläosa.2.2 Viritysontelo suljetaan vedetystä messingistä valmistetulla kierretulpalla tai tasaisella pyöreän levykkeen muotoisella messinkitulpalla. Kierretulpassa on ura ruuvimeisseliä varten ja messinkilevykkeessä nostoaukko keskellä.2.3 Tulppa sinetöidään lyijykkeellä, joka pakotetaan ontelon laajennukseen leikattuun pyöreään uraan.2.4 Punnuksissa 1 g, 2 g, 5 g ja 10 g ei saa olla viritysonteloa.2.5 Punnuksissa 20 g ja 50 g saa olla viritysontelo.3 Viritys3.1 Kun uusi punnus on viritetty lyijyhauleilla, jää kaksi kolmasosaa ontelon tilavuudesta tyhjäksi.4 ETY-ensivakausmerkin kiinnittäminen4.1 Lopullinen ETY-vakausmerkki leimataan viritysontelon lyijysinettiin.4.2 Punnuksiin, joissa ei ole viritysonteloa, vakausmerkki leimataan punnuksen pohjaan.5 Merkinnät ja tunnusmerkit5.1 Punnuksen nimellisarvo ja valmistajan tunnus merkitään upotettuina tai kohokuvina punnuksen pään yläpintaan.5.2 Punnuksen nimellisarvo voidaan merkitä massaltaan 500 g-10 kg olevien punnusten runkoon.5.3 Punnuksen nimellisarvo merkitään seuraavasti:1 g, 2 g, 5 g, 10 g, 20 g, 50 g, 100 g, 200 g, 500 g, 1 kg, 2 kg, 5 kg, 10 kg.6 Mitat ja niiden poikkeamat6.1 Liitteessä IV vahvistetaan eri punnuksissa käytettävät mitat (millimetreinä).6.2 Eri mittoihin sovelletaan valmistusmenetelmän mukaisia tavanomaisia poikkeamia.7 Suurimmat sallitut virheet>TAULUKON PAIKKA>8 Pintakäsittely8.1 Punnukset suojataan tarvittaessa korroosiota vastaan sopivalla kulutusta ja iskuja kestävällä pinnoitteella; ne voidaan kiillottaa.LIITE IVLIERIÖMÄISET PUNNUKSETKuvaus nuolen suuntaan(sisältää kuvan)>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

31974L0063

Neuvoston direktiivi 74/63/ETY annettu 17 päivänä joulukuuta 1973 haitallisten aineiden ja tuotteiden suurimmista sallituista pitoisuuksista rehuissa  /* Kodifioitu toisinto CF 399L0029 */

Virallinen lehti nro L 038 , 11/02/1974 s. 0031 - 0036 Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 10 s. 0136  Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 7 s. 0151  Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 7 s. 0151  Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 5 s. 0196  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 5 s. 0196

NEUVOSTON DIREKTIIVI annettu 17 päivänä joulukuuta 1973 haitallisten aineiden ja tuotteiden suurimmista sallituista pitoisuuksista rehuissa (74/63/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 ja 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäkotieläintuotanto on erittäin tärkeä osa Euroopan talousyhteisön maataloudesta; tyydyttävät tuotantotulokset riippuvat paljon siitä, että käytetään sopivia ja hyvälaatuisia rehuja,rehuja koskevat säädökset ovat maatalouden tuottavuuden parantamisessa keskeisiä,rehut sisältävät usein haitallisia aineita tai tuotteita, jotka voivat aiheuttaa terveydellistä vaaraa eläimille tai, jos niitä on kotieläinperäisissä tuotteissa, myös ihmisille,kyseisten aineiden ja tuotteiden esiintymistä ei voida estää kokonaan; on tärkeää, että niiden pitoisuuksia rehuissa alennetaan, jotta estetään haitalliset ja vahingolliset vaikutukset; tällä hetkellä kyseisissä tuotteissa pitoisuuksia on mahdotonta alentaa alle niiden tasojen, jotka on mahdollista määrittää yhteisössä käytettävillä määritysmenetelmillä,haitallisia aineita ja tuotteita saa olla rehuissa vain tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin, eikä niitä saa muulla tavoin käyttää eläinten ruokinnassa,jäsenvaltioilla tulisi kuitenkin säilyä oikeus tietyissä olosuhteissa sallia, että liitteessä määrätyt haitallisten aineiden ja tuotteiden enimmäispitoisuudet voidaan rehuissa ylittää,haitallisten aineiden ja tuotteiden enimmäispitoisuuksia rehuissa koskevat jäsenvaltioiden lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, jos niitä on annettu, eroavat perusperiaatteiltaan toisistaan; sen vuoksi ne vaikuttavat suoraan sisämarkkinoiden toimintaan ja ne tulisi siten yhdenmukaistaa,jäsenvaltioilla tulisi olla edelleen oikeus väliaikaisesti alentaa säädettyjä sallittuja enimmäispitoisuuksia tai määrätä enimmäispitoisuudet muille aineille tai tuotteille taikka kieltää aine tai tuote rehuissa, jos eläinten tai ihmisten terveydelle aiheutuu vaaraa,jotta jäsenvaltio ei käyttäisi väärin kyseistä oikeutta, mahdolliset tämän direktiivin liitteeseen tehtävät muutokset asiaan liittyvien asiakirjojen perusteella tulisi päättää kiireellisessä yhteisön menettelyssä,tarkoitukseen soveltuva yhteisön menettely on olennainen liitteessä esitettyjen teknisten määräysten mukauttamiseksi vastaamaan tieteellisen ja teknisen tiedon kehitystä,haitallisia aineita ja tuotteita koskevat säännökset voivat kolmansissa maissa erota siitä, mitä tässä direktiivissä on säädetty; sen vuoksi jäsenvaltioiden tulisi sallia olla soveltamatta säännöksiä kyseisiin maihin vietäviin rehuihin,haitallisia aineita ja tuotteita rehuissa koskevien säännösten noudattamisen varmistamiseksi pidettäessä rehuja kaupan tulee jäsenvaltioiden järjestää asianmukainen valvonta,vaatimusten mukaisia rehuja ei tulisi rajoittaa haitallisten aineiden ja tuotteiden pitoisuuksiensa vuoksi muulla kuin tässä direktiivissä säädetyin tavoin, jaehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi on suotavaa kehittää jäsenvaltioiden ja komission välistä kiinteää yhteistyötä 20 päivänä heinäkuuta 1970(3) tehdyllä neuvoston päätöksellä perustetussa pysyvässä rehukomiteassa,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1. Tämä direktiivi koskee haitallisten aineiden ja tuotteiden suurimpien sallittujen pitoisuuksien vahvistamista liitteessä luetelluille rehuille.2. Tätä direktiiviä sovelletaan rajoittamatta:a) rehujen lisäaineita;b) rehujen kaupan pitämistä;c) toiminta-ainejäämien suurimpien sallittujen pitoisuuksien varmistamista eläinten tai ihmisten käyttöön tarkoitetuissa tuotteissa koskevien säännösten soveltamista.2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan:a) "rehulla" eläinten ruokintaan tarkoitettua orgaanista tai epäorgaanista ainetta, käytettynä sellaisenaan tai seoksena, riippumatta siitä sisältääkö se lisäaineita;b) "suoraan käytettävällä rehulla" sellaisenaan eläinten ruokintaan käytettäviä kasvi- tai eläinperäisiä tuotteita luonnolli- sessa olomuodossaan, tuoreena tai säilöttynä, ja teollisuuden johdannaistuotteita, sekä erilaisia orgaanisia tai epäorgaanisia aineita, riippumatta siitä sisältävätkö ne lisäaineita;c) "päiväannoksella" 12 prosenttia kosteutta sisältävän rehun keskimääräistä kokonaismäärää, jonka kunkin eläinlajin tietyn ikäinen ja tiettyä tarkoitusta varten kasvatettu yksilö tarvitsee tyydyttääkseen koko ravinnontarpeensa;d) "täysrehulla" rehuseosta, joka sellaisenaan on riittävä päiväannoksena;e) "täydennysrehulla" rehuseosta, joka sisältää suuret pitoisuudet ravintoaineita, mutta on riittävä päiväannoksena vain käytettynä yhdessä muiden rehujen kanssa.3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että liitteessä lueteltuja aineita ja tuotteita saa olla rehuissa ainoastaan liitteessä vahvistetuin edellytyksin.2. Jäsenvaltiot voivat sallia, että liitteessä määrätyt sallitut enimmäispitoisuudet rehussa ylitetään, jos:- rehu, joka on tarkoitettu toimitettavaksi ainoastaan hyväksytyille rehunvalmistajille, on sekoittamisen jälkeen tässä liitteessä olevien määräysten mukainen; ja- jos asianmukaisesti osoitetaan, ettei rehua käytetä mihinkään muuhun tarkoitukseen.4 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että, jos täydennysrehuista ei ole annettu erikseen säännöksiä, ne eivät saa - käyttöohjeissa vaaditun laimentamisen jälkeen - sisältää tässä direktiivissä lueteltuja haitallisia aineita ja tuotteita yli niiden enimmäispitoisuuksien, jotka on sallittu täysrehuille.5 artikla 1. Jos jäsenvaltio katsoo, että liitteessä määrätty enimmäispitoisuus tai liitteessä luetteloimaton aine tai tuote aiheuttaa terveydellistä vaaraa eläimille tai ihmisille, kyseinen jäsenvaltio voi väliaikaisesti alentaa kyseistä pitoisuutta, päättää enimmäispitoisuudesta tai kieltää kyseisen aineen tai tuotteen esiintymisen rehuissa; sen on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä ja samalla perusteltava ne.2. Liitteen muuttamisesta on tehtävä päätös viipymättä noudattaen 10 artiklassa säädettyä menettelyä. Jäsenvaltio voi pitää voimassa toteuttamansa toimenpiteet, kunnes neuvoston tai komission päätös on tehty.6 artikla Tieteellisen tietämyksen tai teknisen tiedon kehityksen perusteella liitteeseen tehtävät muutokset annetaan noudattaen 9 artiklassa säädettyä menettelyä.7 artikla Jäsenvaltioiden on huolehdittava, etteivät tämän direktiivin säännösten mukaisia rehuja koske haitallisten ainei den tai tuotteiden pitoisuuksien vuoksi muut kuin tässä direktiivissä säädetyt kaupan pitämistä koskevat rajoitukset.8 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rehut tarkastetaan virallisesti näytteitä ottamalla sen todentamiseksi, että tämän direktiivin säännöksiä noudatetaan.2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tarkastuksesta vastuussa olevan laitoksen nimi.9 artikla 1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa pysyvän rehukomitean, jäljempänä "komitea", käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä viipymättä.2. Jäsenvaltioiden äänet painotetaan komiteassa yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunnot annetaan 41 äänen enemmistöllä.4. Komissio päättää toimenpiteistä ja panee ne välittömästi täytäntöön siltä osin kuin ne ovat komitean lausunnon mukaisia. Jos toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio toimittaa viipymättä neuvostolle toimenpiteitä koskevan ehdotuksen. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole tehnyt päätöstä toimenpiteistä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun ehdotus on tullut neuvostossa vireille, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön välittömästi, jollei neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt toimenpiteitä.10 artikla 1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa komitean käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä viipymättä.2. Jäsenvaltioiden äänet painotetaan komiteassa yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunnot annetaan 41 äänen enemmistöllä.4. Komissio päättää toimenpiteistä ja panee ne välittömästi täytäntöön siltä osin kuin ne ovat komitean lausunnon mukaisia. Jos toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio toimittaa viipymättä neuvostolle toimenpiteitä koskevan ehdotuksen. Neuvosto päättää asiasta määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole tehnyt päätöstä toimenpiteistä 15 vuorokauden kuluessa siitä, kun ehdotus on tullut neuvostossa vireille, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä ja panee ne täytäntöön välittömästi, jollei neuvosto ole yksinkertaisella enemmistöllä hylännyt toimenpiteitä.11 artikla Tällä direktiivillä ei vaikuteta jäsenvaltioiden oikeuteen olla soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä rehuihin, jotka on tarkoitettu vientiin kolmansiin maihin.12 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivänä tammikuuta 1976 ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 1973.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaI. NØRGAARD(1) EYVL N:o C 10, 5.2.1972, s. 35(2) EYVL N:o C 4, 20.1.1972, s. 3(3) EYVL N:o L 170, 3.8.1970, s. 1LIITE >TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31986L0217

Neuvoston direktiivi 86/217/ETY, annettu 26 päivänä toukokuuta 1986, moottoriajoneuvojen rengaspainemittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 152 , 06/06/1986 s. 0048 - 0051 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0158  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0158

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 26 päivänä toukokuuta 1986,moottoriajoneuvojen rengaspainemittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (86/217/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettäuseissa jäsenvaltioissa moottoriajoneuvojen renkaiden täyttöpaineen mittaamiseen tarkoitettujen painemittarien rakenteita ja tarkastusmenetelmiä koskevat velvoittavat, jäsenvaltiosta toiseen vaihtelevat säännökset, mikä siten estää moottoriajoneuvojen rengaspainemittarien kauppaa, sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä, jamittauslaitteisiin ja metrologisiin tarkastusmenetelmiin liittyviä yleisiä säännöksiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/316/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 83/575/ETY(5), säädetään menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen laatia valmistusta ja toimintaa koskevat tekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen rengaspainemittareiden on täytettävä, jotta niitä voidaan vapaasti maahantuoda, pitää kaupan ja käyttää sen jälkeen, kun ne on tarkastettu ja varustettu säädetyillä merkeillä ja tunnuksilla,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan painemittareihin, jotka on tarkoitettu moottoriajoneuvojen renkaiden täyttöpaineen mittaamiseen, siten kuin liitteessä olevassa 1 kohdassa määritellään.2 artikla Ne renkaiden täyttölaitteet, joihin voidaan kiinnittää ETY- merkit ja -tunnukset, esitetään liitteessä. Niiltä vaaditaan ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus liitteessä vahvistetuin edellytyksin.3 artikla Jäsenvaltio ei saa evätä, kieltää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätunnuksella ja ETY-ensivakausmerkillä varustettujen renkaiden täyttölaitteiden saattamista markkinoille tai käyttöönottoa kyseisten laitteiden metrologisten ominaisuuksien perusteella.4 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta(6).5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 1986.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. BRAKS(1) EYVL N:o C 356, 31.12.1980, s. 17(2) EYVL N:o C 287, 9.11.1981, s. 135(3) EYVL N:o C 189, 30.7.1981, s. 10(4) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1(5) EYVL N:o L 332, 28.11.1983, s. 43(6) Tämä direktiivi on annettu tiedoksi jäsenvaltioille 30 päivänä toukokuuta 1986.LIITE 1 Soveltamisala Tässä liitteessä "rengaspainemittareilla" tarkoitetaan laitteita, joissa ei ole määräasettelulaitteita ja joita käytetään kiinteissä tai liikkuvissa asennuksissa moottoriajoneuvojen renkaiden täyttämiseen sekä joissa mekaaninen mittausjärjestelmä välittää tuntoelimen kimmoisat muodonmuutokset näyttölaitteelle.Nämä laitteet osoittavat renkaassa olevan ilman ja ilmanpaineen välisen paine-eron (Pe).Kyseisiin laitteisiin kuuluvat myös kaikki osat renkaan ja tuntoelimen välillä.2 Metrologiset vaatimukset 2.1 Suurimmat sallitut virheetJäljempänä olevassa taulukossa esitetyt suurimmat sallitut positiiviset tai negatiiviset virheet määritellään absoluuttisina arvoina, mitatun paineen mukaan:>TAULUKON PAIKKA>Suurimpia sallittuja virheitä ei saa ylittää alueella 15 °C-25 °C. Tätä aluetta nimitetään jäljempänä lämpötilan perusalueeksi.2.2 Lämpötilasta johtuvat vaihtelutVaihtelut painemittarin lukemassa lämpötiloilla, jotka ovat lämpötilan perusalueen ulkopuolella, mutta -10 °C ja +40 °C välillä, esitetään seuraavassa taulukossa:>TAULUKON PAIKKA>2.3 HystereesivirheHystereesivirhe ei saa ylittää suurimman sallitun virheen absoluuttista arvoa millään lämpötilan perusalueen lämpötilalla. Tämän lämpötilan on pysyttävä vakiona testin aikana.Annetulla paineella mitattu arvo paineen kasvaessa ei saa ylittää paineen laskiessa mitattua arvoa.2.4 Laitteen osoittimen palautuminen ennalta määrättyyn merkkiinIlmanpaineessa painemittarin osoittimen on pysähdyttävä nollamerkkiä tai ennalta määrättyä askelista eroavaa merkkiä vastapäätä suurimman sallitun virheen rajoissa. Painemittari voi pysähtyä nollan tai ennalta määrätyn merkin alapuolelle etäisyydelle, joka vastaa vähintään suurimman sallitun virheen arvoa kaksinkertaisena.3 Tekniset vaatimukset 3.1 RakennePainemittarien rakenteen on oltava vankka ja tarkka metrologisten ominaisuuksien pysyvyyden varmistamiseksi.3.2 Näyttölaite3.2.1 Näyttölaitteiden asteikot ilmoitetaan baareina ja askelarvoksi vahvistetaan 0,1 baaria.3.2.2 Mittausalueella näyttölaitteesta on voitava suoraan ja tarkasti lukea mitatun paineen arvo. Tämän vuoksi osoittimen askelmerkit peittävän pään leveys ei saa olla suurempi kuin itse askelmerkkien leveys. Osoittimen on pystyttävä peittämään noin puolet lyhyimpien askelmerkkien pituudesta. Suurin etäisyys osoittimesta askelmerkkien tasoon ei saa olla suurempi kuin askelpituus, eikä se saa missään olosuhteissa ylittää 2 mm tai 0,02 L + 1 mm pyöreän näyttötaulun näyttölaitteen tapauksessa (L on osoittimen pyörimisakselin ja äärimmäisen kärjen välinen etäisyys).3.2.3 Askeleen on oltava sama koko asteikolla. Askelvälin, joka ei saa olla vähemmän kuin 1,25 mm, on oltava silmämääräisesti sama tai vain hiukan vaihteleva. Askelvälin vaihtelut sallitaan, jos kahden peräkkäisen askelvälin ero ei ylitä 20 % suurimmasta arvosta ja jos pienimmän ja suurimman askelvälin ero ei ylitä 50 % suurimmasta arvosta.Joka viidennen merkin on erottava muista suuremman pituutensa puolesta; joka viides tai kymmenes merkki on numeroitava. Merkkien leveyden on oltava silmämääräisesti vakio, eikä se saa ylittää yhtä viidesosaa ( ) askelvälistä.4 Merkinnät ja merkit 4.1 Merkinnät4.1.1 Pakolliset merkinnätPainemittareissa on oltava seuraavat merkinnät:a) näyttötaulussa:- mitattavan suureen tunnus, Pe,- mittayksikön tunnus, baari,- tarvittaessa laitteen toiminta-asennon osoittava merkki;b) näyttötaulussa, arvokilvessä tai itse laitteessa:- valmistajan tunnus,- laitteen tunnistustiedot,- ETY-tyyppihyväksyntätunnus.Näiden merkintöjen on oltava suoraan näkyvissä olevia, sekä selviä ja pysyviä tavallisissa käyttöolosuhteissa, eivätkä ne saa estää laitteen näyttämän lukemista.4.1.2 Vapaaehtoiset merkinnätPainemittareissa voi myös olla toimivaltaisen kansallisen viranomaisen hyväksymiä lisämerkintöjä, jos ne eivät estä laitteen näyttämän lukemista.4.2 Vakaus- ja sinetöintimerkitETY-ensivakausmerkille on varattava sopiva paikka.Painemittarien on oltava siten sinetöitävissä, että laitteen ominaisuuksien muuttaminen tehdään mahdottomaksi.5 ETY-tyyppihyväksyntä ETY-tyyppihyväksyntä on suoritettava direktiivin 71/316/ETY mukaisesti.Tyyppihyväksyntää haettaessa on tarkastukseen toimitettava vähintään kaksi painemittaria. Testien edistymisen mukaan toimivaltainen kansallinen viranomainen voi pyytää lisää painemittareita toimitettavaksi.5.1 Teknisten ja metrologisten vaatimusten täyttymisen tarkastusETY-tyyppihyväksyntää varten toimitetut painemittarit on tarkastettava 2, 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen teknisten vaatimusten täyttymisen tarkastamiseksi. Tarkastus käsittää seuraavat testit, jotka suoritetaan painemittarinormaalilla, siten että sen virheet eivät saa ylittää yhtä neljäsosaa (¼) testattavien painemittarien suurimmista sallituista virheistä.5.1.1 Laitevirheen määrittäminenPainemittarin lukema tarkastetaan vähintään viidessä tasaisesti asteikolle jaetussa pisteessä (mukaan lukien mittausalueen ylä- ja alarajan lähellä oleva piste).5.1.2 Hystereesivirheen määrittäminenTämä testi tehdään vain laitteille, jotka tavallisessa käytössä on suunniteltu mittaamaan laskevia paineita.Testi käsittää painemittarin lukeman tarkistamisen vähintään viidessä tasaisesti asteikolle jaetussa pisteessä (mukaan lukien mittausalueen ylä-ja alarajan lähellä oleva piste) paineen noustessa ja laskiessa.Laskevilla arvoilla lukema tarkistetaan sen jälkeen, kun painemittaria on pidetty mittausalueen ylärajalla 20 minuuttia.5.1.3 Painemittarien ominaisuuksien pysyvyyden tarkastusTesti käsittää painemittarien altistamisen seuraavalle:a) mittausalueen ylärajan 25 % ylittävälle paineelle 15 minuutin ajan;b) 1000 sykäykselle, jotka aiheuttaa paineen vaihtelu 0:sta 90-95 %:iin mittausalueen ylärajasta;c) 10 000 jaksolle, joilla paine vaihtelee hitaasti suunnilleen 20 %:sta noin 75 %:iin mittausalueen ylärajasta ja niin ettei taajuus ylitä 60 jaksoa minuutissa;d) ulkopuoliselle lämpötilalle -20 °C kuuden tunnin ajaksi ja lämpötilalle +50 °C kuuden tunnin ajaksi.Testien a, b ja c ja yhden tunnin seisomisen jälkeen, painemittarien on täytettävä 2.1, 2.3 ja 2.4 kohdassa vahvistetut vaatimukset.Lämpötilatestin d jälkeen painemittarit on jätettävä seisomaan peruslämpötila-alueella olevaan lämpötilaan kuuden tunnin ajaksi. Tämän jakson jälkeen painemittarien on täytettävä 2.1, 2.3 ja 2.4 kohdassa vahvistetut vaatimukset.5.1.4 Lämpötilasta johtuvat vaihtelutTesti käsittää lukeman muuttumisen määrittämisen tietyllä paineella, lämpötiloilla -10 °C ja +40 °C verrattuna lukemaan peruslämpötila-alueella.6 ETY-ensivakaus Painemittarien ETY-ensivakaus suoritetaan direktiivin 71/316/ETY mukaisesti.6.1 Yhdenmukaisuuden tarkastusTällä tutkimuksella tarkistetaan painemittarin hyväksytyn tyypin mukaisuus.6.2 VakaustestitNämä testit suoritetaan painemittarinormaalilla, jonka virheet eivät saa ylittää yhtä neljäsosaa (¼) testattavien painemittarien suurimmista sallituista virheistä.6.2.1 Virheiden määrittäminenPainemittarin lukemat tarkastetaan vähintään kolmessa, tasaisesti mittausalueelle jaetussa pisteessä.6.2.2 Hystereesivirheen määrittäminenHystereesivirhe tarkistetaan vain sellaisista painemittareista, jotka voivat mitata nousevia ja laskevia paineita 2.3 kohdan mukaisesti.Tämä testi käsittää lukemien tarkistuksen vähintään kolmessa tasaisesti mittausalueelle jaetussa pisteessä, paineen noustessa ja laskiessa. Testi on suoritettava tavallisissa käyttöolosuhteissa.


Avis juridique important

|

31998L0074

Komission direktiivi 98/74/EY, annettu 1 päivänä lokakuuta 1998, vaarallisia tai ympäristöä pilaavia aineita kuljettavia aluksia koskevista vähimmäisvaatimuksista niiden ollessa matkalla yhteisön merisatamiin tai poistuessa sieltä annetun neuvoston direktiivin 93/75/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 276 , 13/10/1998 s. 0007 - 0008

KOMISSION DIREKTIIVI 98/74/EY,annettu 1 päivänä lokakuuta 1998,vaarallisia tai ympäristöä pilaavia aineita kuljettavia aluksia koskevista vähimmäisvaatimuksista niiden ollessa matkalla yhteisön merisatamiin tai poistuessa sieltä annetun neuvoston direktiivin 93/75/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon 13 päivänä syyskuuta 1993 vaarallisia tai ympäristöä pilaavia aineita kuljettavia aluksia koskevista vähimmäisvaatimuksista niiden ollessa matkalla yhteisön merisatamiin tai poistuessa sieltä annetun neuvoston direktiivin 93/75/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/55/EY (2) ja erityisesti sen 11 artiklan,sekä katsoo, ettädirektiivin 93/75/ETY 2 artiklan e, g ja h kohdassa täsmennetään, että direktiivissä tarkoitetaan Marpol-yleissopimuksella sekä IBC- ja IGC-koodeilla kyseistä yleissopimusta ja kyseisiä koodeja sellaisina kuin ne olivat voimassa 1 päivänä tammikuuta 1996,tuon ajankohdan jälkeen Marpol-yleissopimukseen samoin kuin IBC- ja IGC-koodeihin on tehty muutoksia kansainvälisessä merenkulkujärjestössä (IMO),Marpol-yleissopimukseen päätöslauselmalla MEPC.68(38) tehdyt muutokset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1998; IBC-koodiin päätöslauselmilla MEPC.69(38), MSC.50(66) ja MSC.58(67) ja IGC-koodiin päätöslauselmilla MSC.32(63) ja MSC.59(67) tehdyt muutokset tulivat voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1998; IBC-koodiin päätöslauselmalla MEPC.73(39) tehtävät muutokset tulivat voimaan 10 päivänä heinäkuuta 1998,alusten ilmoitusjärjestelmiä koskevista yleisistä ohjeista annettu IMO:n päätöslauselma A.648(16) on korvattu päätöslauselmalla A.851(20), jonka IMO:n yleiskokous hyväksyi 27 marraskuuta 1997,direktiiviä on tarpeen muuttaa vastaavasti, jatämän direktiivin säännökset ovat direktiivin 93/75/ETY 12 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaisia,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiiviä 93/75/ETY seuraavasti:1. Korvataan 2 artiklan e kohdassa ilmaisu "voimassa 1 päivänä tammikuuta 1996" ilmaisulla "voimassa 1 päivänä tammikuuta 1998".2. Korvataan 2 artiklan g kohdassa ilmaisu "voimassa 1 päivänä tammikuuta 1996" ilmaisulla "voimassa 10 päivänä heinäkuuta 1998".3. Korvataan 2 artiklan h kohdassa ilmaisu "voimassa 1 päivänä tammikuuta 1996" ilmaisulla "voimassa 1 päivänä heinäkuuta 1998".4. Korvataan 2 artiklan j kohta seuraavasti:"j) `IMOn päätöslauselmalla A.851(20)` kansainvälisen merenkulkujärjestön yleiskokouksen 20:nnessa istunnossaan 27 päivänä marraskuuta 1997 hyväksymää päätöslauselmaa 851(20), joka käsittelee yleisiä ohjeita alusten ilmoitusjärjestelmistä ja -vaatimuksista, mukaan lukien suuntaviivat siitä, kuinka ilmoitetaan sellaisista tapahtumista, joissa on mukana vaarallisia aineita, vahingollisia aineita ja/tai merta pilaavia aineita."5. Korvataan 6 artiklan 2 kohdassa ilmaisu "IMOn päätöslauselma A.648(16)" ilmaisulla "IMOn päätöslauselma A.851(20)".2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 12 kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle.3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 1998.Komission puolestaNeil KINNOCKKomission jäsen(1) EYVL L 247, 5.10.1993, s. 19(2) EYVL L 215, 1.8.1998, s. 65