Avis juridique important

|

31984L0527

Neuvoston direktiivi 84/527/ETY, annettu 17 päivänä syyskuuta 1984, jäsenvaltioiden seostamattomasta teräksestä valmistettuja hitsattuja kaasupulloja koskevan lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 300 , 19/11/1984 s. 0048 - 0071 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0050  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0058  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 14 s. 0050  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 18 s. 0058

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 17 päivänä syyskuuta 1984,jäsenvaltioiden seostamattomasta teräksestä valmistettuja hitsattuja kaasupulloja koskevan lainsäädännön lähentämisestä (84/527/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettäkaasupullojen rakenteeseen ja tarkastukseen sovelletaan velvoittavia säännöksiä, jotka ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa ja siten estävät näiden pullojen kauppaa; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä, japaineastioiden yleisiä säännöksiä sekä paineastioiden tarkastusmenetelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/767/ETY(4), sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1979 liittymisasiakirjalla, säädetään erityisesti näiden astioiden ETY-tyyppihyväksyntämenettelyt ja -tarkastusmenettelyt; mainitun direktiivin mukaan on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset, joita ETY-tyyppisten, tilavuudeltaan 0,5-150 litraa olevien, seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen kaasupullojen osalta on noudatettava, jotta niitä voidaan tuoda maahan, saattaa markkinoille ja käyttää ilman rajoitusta sen jälkeen, kun ne on tarkastettu ja niissä on siitä asianmukaiset merkit ja merkinnät,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan seostamattomasta teräksestä valmistettuihin monesta osasta muodostuviin hitsattuihin kaasupulloihin, joiden todellinen seinämän paksuus on enintään 5 millimetriä ja joita voi täyttää useamman kerran ja joiden tilavuus on 0,5-150 litraa, nämä arvot mukaan lukien, ja jotka on suunniteltu sisältämään ja kuljettamaan puristettuja, nesteytettyjä tai liuotettuja kaasuja, lukuun ottamatta nesteytettyjä kaasuja alhaisessa lämpötilassa sekä asetyleeniä. Näiden pullojen suunnittelupaine (Ph) saa olla enintään 60 baaria. Näitä kaasupulloja nimitetään jäljempänä "pulloiksi".2 artiklaTässä direktiivissä `ETY-tyyppisellä pullolla` tarkoitetaan pulloa, joka on suunniteltu ja valmistettu siten, että se täyttää tämän direktiivin ja direktiivin 76/767/ETY vaatimukset.3 artiklaJäsenvaltio ei saa kieltää, estää tai rajoittaa ETY-tyyppisen pullon markkinoille saattamista ja käyttöönottoa käyttäen perusteena direktiivissä 76/767/ETY ja tässä direktiivissä tarkoitetun pullon rakennetta tai tarkastusta.4 artiklaKaikille ETY-tyyppisille pulloille on tehtävä ETY-tyyppihyväksyntä.Kaikille ETY-tyyppisille pulloille on tehtävä ETY-tarkastus, lukuun ottamatta pulloja, joiden tilavuus on enintään yksi litra.5 artiklaKaikki muutokset, jotka ovat tarpeen liitteessä I olevan 1, 2.1.1 ja 2.3 kohdan (lukuun ottamatta 2.3.3 kohtaa), 2.4 kohdan (lukuun ottamatta 2.4.1 ja 2.4.2.1 kohtaa), 3.1.1, 3.1.2, 3.3, 3.4, 3.5 ja 5 kohdan (lukuun ottamatta 5.2.2 ja 5.3 kohtaa), 6 kohdan sekä liitteen II ja III mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, on tehtävä direktiivin 76/767/ETY 20 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.6 artiklaDirektiivin 76/767/ETY 17 artiklassa säädettyä menettelyä voi soveltaa tämän direktiivin liitteessä I olevaan 2.2, 2.3.2 ja 3.4.1.1 kohtaan.7 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta(5) ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.8 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 17 päivänä syyskuuta 1984.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. BARRY(1) EYVL N:o C 104, 13.9.1974, s. 59(2) EYVL N:o C 5, 8.1.1975, s. 52(3) EYVL N:o C 62, 15.3.1975, s. 31(4) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 153(5) Tämä direktiivi on annettu tiedoksi jäsenvaltioille 26 päivänä syyskuuta 1984.LIITE I1 TÄSSÄ LIITTEESSÄ KÄYTETYT TUNNUKSET JA ILMAISUT 1.1 Tässä liitteessä käytetyillä tunnuksilla on seuraavat merkitykset:Ph = nestepainekokeen paine (suunnittelupaine), baaria;Pr = pullon murtopaine mitattuna murtokoetuksen aikana, baaria;Prt = laskettu teoreettisen murtopaineen vähimmäisarvo, baaria;Re = pullon valmistajan valmiille pullolle takaama myötörajan vähimmäisarvo, N/mm²;Rm = rakenneainestandardin takaama murtolujuuden vähimmäisarvo, N/mm²;Rmt = todellinen murtolujuus, N/mm²;a = lieriömäisen osan seinämän laskettu vähimmäispaksuus, mm;b = kuperan päädyn seinämän laskettu vähimmäispaksuus, mm;D = pullon nimellinen ulkohalkaisija, mm;R = kuperan pohjan sisäpuolinen kaarevuussäde, mm;r = kuperan pohjan taivealueen sisäpuolinen kaarevuussäde, mm;H = pullon kuperan päädyn ulkopuolinen korkeus, mm;h = kuperan päädyn lieriömäisen osan korkeus, mm;L = pullon painetta kantavan osan pituus, mm;A = perusaineen murtovenymä, prosentteina;V° = pullon lähtötilavuus hetkellä, kun painetta aletaan nostaa murtokoetuksessa, litraa;V = pullon lopputilavuus murtumishetkellä, litraa;Z = lujuuskerroin.1.2 Tässä direktiivissä "murtopaineella" tarkoitetaan painetta plastisen epästabiiliuden hetkellä, eli suurinta painetta, mikä saadaan murtokoetuksen aikana.1.3 NORMALISOINTI"Normalisointia" käytetään tässä direktiivissä siinä merkityksessä, mikä sillä on euronorm 52-83:n 68 kohdassa.1.4 JÄNNITYKSENPOISTOHEHKUTUS"Jännityksenpoistohehkutuksella" tarkoitetaan valmiille pullolle tehtävää lämpökäsittelyä, jonka aikana pullo kuumennetaan teräksen alemman muutoslämpötilan (Ac1) alapuolella olevaan lämpötilaan jäännösjännitysten pienentämiseksi.2 TEKNISET VAATIMUKSET 2.1 RAKENNEAINEET2.1.1 Painetta kestävien osien valmistukseen käytettävän rakenneaineen on oltava Euronorm 120-83:n mukaista terästä.2.1.2 Pullon rungon kaikki osat ja kaikki siihen hitsattavat osat on tehtävä keskenään yhteensopivista rakenneaineista.2.1.3 Hitsauslisäaineiden on oltava yhteensopivia teräksen kanssa siten, että saadaan hitsejä, joiden ominaisuudet ovat vastaavia kuin perusaineen.2.1.4 Pullon valmistajan on hankittava ja toimitettava todistukset paineenalaisten osien valmistukseen käytettyjen rakenneaineiden kemiallisesta sulatusanalyysistä.2.1.5 Puolueettomia analyysejä on voitava tehdä. Nämä analyysit on tehtävä näytteille, jotka otetaan valmiista pulloista tai rakenneaineen valmistajan pullojen valmistajalle toimittamista puolivalmisteista.2.1.6 Valmistajan on huolehdittava, että tarkastuslaitoksen käytössä on hitsien metallurgisten ja mekaanisten kokeiden tulokset, ja valmistajan on lisäksi annettava tarkastuslaitokselle kuvaus käytetyistä hitsaustavoista ja -menetelmistä siltä osin minkä voi katsoa riittävästi edustavan valmistuksen aikana tehtyjä hitsauksia.2.2 LÄMPÖKÄSITTELYPullot on toimitettava normalisoituina tai jännityksenpoistohehkutettuina. Pullon valmistajan on varmennettava, että pullot on lämpökäsitelty kaiken hitsauksen jälkeen, ja varmennettava käytetty lämpökäsittely. Paikallinen lämpökäsittely on kielletty.2.3 PAINEELLISTEN OSIEN LASKELMAT2.3.1 Lieriöosan seinämänpaksuus ei saa missään kaasupullon painekuormitetun lieriöosan kohdassa olla vähemmän kuin mitä seuraavista kaavoista saadaan:2.3.1.1 lieriö, jossa ei ole pituussuuntaisia hitsejä:>VIITTAUS KAAVIOON>2.3.1.2 lieriö, jossa on pituussuuntaisia hitsejä:>VIITTAUS KAAVIOON>tässä Z on:- 0,85 silloin, kun valmistaja kuvaa radiografisesti pituussuuntaisen hitsin 100 mm matkalta hitsien risteyskohdan yli, ja kehänsuuntaisen hitsin 50 mm matkalta (25 mm risteyskohdan kummaltakin puolelta). Yksi pullo on valittava kuvattavaksi kunkin työvuoron alussa ja lopussa kultakin koneelta;- 1,0 silloin, kun valmistaja kuvaa radiografisesti, valiten kuvattavat pullot satunnaisesti, pituussuuntaisia hitsin 100 mm matkalta hitsien risteyskohdan yli, ja kehänsuuntaisen hitsin 50 mm matkalta (25 mm risteyskohdan kummaltakin puolelta).Tämä kuvaus on tehtävä 10 %:lle valmistetuista pulloista, ja ne on valittava satunnaisesti.Jos nämä radiografiset kuvaukset paljastavat 3.4.1.4 kohdan tarkoittamia vikoja, joita ei voi hyväksyä, on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tuotantoprosessin tutkimiseksi ja vikojen poistamiseksi.2.3.2 Päätyjen mitat ja laskeminen (katso lisäyksen 1 kuvat)2.3.2.1 Pullon päätyjen on täytettävä seuraavat ehdot:>TAULUKON PAIKKA>2.3.2.22 Edellä tarkoitettujen kuperien päätyjen seinämänpaksuuden on oltava joka kohdassa vähintään seuraava:>VIITTAUS KAAVIOON>Kokonaisille päädyille käytettävä muotokerroin C annetaan lisäyksen 1 taulukossa.Päätyjen lieriömäisen reunan nimellispaksuuden on kuitenkin oltava vähintään sama kuin lieriömäisen osan seinämän nimellispaksuus.2.3.3 Lieriömäisen osan ja kuperan päädyn seinämän nimellispaksuus ei missään tapauksessa saa alittaa seuraavia arvoja:- >NUM>D>DEN>250 + 0,7 mm, jos Ph NUM>D>DEN>250 + 1 mm, jos Ph ≥ 30 baaria,eikä arvoa 1,5 mm kummassakaan tapauksessa.2.3.4 Pullon runko, mukaan ottamatta venttiilimuhvia, voidaan tehdä enintään kahdesta tai kolmesta osasta. Päätyjen on oltava tehty yhtenä kappaleena ja niiden on oltava kuperia.2.4 RAKENNE JA TYÖN LAATU2.4.1 Yleiset vaatimukset2.4.1.1 Valmistaja takaa omalla vastuullaan, että hänellä on sellaiset valmistuslaitteet ja menetelmät, jotka varmistavat tuotettujen pullojen täyttävän tämän direktiivin vaatimukset.2.4.1.2 Valmistajan on varmistettava riittävällä valvonnalla, että pullojen valmistukseen käytettävissä levyissä ja muovatuissa osissa ei ole sellaisia vikoja, jotka ovat omiaan vaikuttamaan haitallisesti pullojen käyttöturvallisuuteen.2.4.2. Paineelliset osat2.4.2.1 Valmistajan on kuvattava käytetyt hitsaustavat ja -menetelmät sekä ilmoitettava tuotannon aikana tehtävät tarkastukset.2.4.2.2 Tekniset hitsausvaatimuksetPäittäisliitokset on hitsattava hitsausautomaatilla.Paineen kuormittaman rungon päittäishitsejä ei saa sijoittaa sellaiseen kohtaan, jossa poikkileikkaus muuttuu.Pienahitsejä ei saa sijoittaa päittäisliitoksen päälle, vaan niiden on oltava vähintään 10 mm päässä.Hitsien, jotka liittävät yhteen pullon runkoon kuuluvat osat, on täytettävä seuraavat ehdot (katso lisäyksen 2 esimerkkikuvia):- pituussuuntainen hitsi: hitsin on oltava läpihitsautunut päittäisliitos;- kehänsuuntainen hitsi, lukuun ottamatta sitä, joka kiinnittää venttiilimuhvin laippakauluksen yläpäätyyn: hitsin on oltava läpihitsautunut päittäisliitos. Porrastetun päittäisliitoksen katsotaan olevan päittäisliitoksen erikoismuoto;- kehänsuuntainen hitsi, joka kiinnittää venttiilimuhvin laippakauluksen yläpäätyyn: hitsin on oltava joko päittäisliitos tai pienahitsi. Jos se on päittäisliitos, sen on oltava läpihitsautunut. Porrastetun päittäisliitoksen katsotaan olevan päittäisliitoksen erikoismuoto.Tämän luetelmakohdan alla olevaa tekstiä ei voi soveltaa, jos yläpäädyssä on pullonsisäinen venttiilimuhvi, joka on kiinnitetty päätyyn hitsillä, jolla ei ole vaikutusta pullon tiiveyteen (katso lisäys 2, kuva 4).Päittäisliitoksen osalta liitoksen epäkeskeisyys saa olla enintään viidesosa seinämänpaksuudesta (  a).2.4.2.3 Hitsien tarkastaminenValmistajan on huolehdittava, että hitsit ovat koko pituudeltaan läpihitsautuneita, eivät poikkea sauman kohdasta, eikä hitseissä ole sellaisia vikoja, jotka ovat omiaan vaarantamaan pullojen käyttöturvallisuuden.Kaksiosaisten pullojen kehänsuuntaiset päittäisliitokset, poikkeuksena lisäyksessä 2 olevan kuvan 2 A mukaiset hitsit, tulisi kuvata radiografisesti yli 100 mm pituudelta seuraavassa laajuudessa: yksi pullo valitaan kuvaukseen kunkin työvuoron alussa ja yksi lopussa, kun kyse on jatkuvasta tuotannosta, ja jos tuotanto keskeytetään yli 12 tunniksi, ensimmäinen hitsattu pullo otetaan kuvaukseen.2.4.2.4 EpäpyöreysPullon lieriöosan epäpyöreys on rajoitettava siten, että suurimman ja pienimmän ulkohalkaisijan erotus samassa poikkileikkauksessa on enintään 1 % näiden halkaisijoiden keskiarvosta.2.4.3 Varusteet2.4.3.1 Kantokahvat ja suojakaulukset on valmistettava ja hitsattava pulloon siten, ettei niistä aiheudu vaarallisia jännityshuippuja eivätkä ne aiheuta veden kertymistä.2.4.3.2 Pullon jalkaosan on oltava riittävän vahva ja sen on oltava tehty metallista, joka on yhteensopiva pullon terästyypin kanssa; jalkaosan muodon on tehtävä pullo riittävän tukevaksi. Jalkaosan yläreuna on hitsattava pulloon siten, että se ei aiheuta veden kertymistä eikä tee mahdolliseksi veden tunkeutumista jalkaosan ja pullon väliin.2.4.3.3 Mahdolliset tunnistekilvet on kiinnitettävä pysyvästi painekuoreen; korroosion estämiseksi on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet.2.4.3.4 Jalkaosat, kantokahvat ja suojakaulukset saa kuitenkin tehdä muustakin aineesta, jos lujuus on riittävä eikä ole pullon päädyn syöpymisvaaraa.2.4.3.5 Venttiilin suojaaminenPulloventtiili on suojattava tehokkaasti rakenteellisesti tai pullon rakenteen avulla (esimerkiksi suojakauluksella), tai käyttämällä suojakupua tai luotettavasti kiinnitettyä kantta.3 KOKEET 3.1 MEKAANISET KOKEET3.1.1 Yleiset vaatimukset3.1.1.1 Jollei tässä liitteessä toisin säädetä, mekaaniset kokeet on tehtävä seuraavien Euronormien mukaan:a) Vetokoe: Euronorm 2-80, kun koesauvan paksuus on vähintään 3 mm, ja Euronorm 11-80, kun koesauvan paksuus on alle 3 mm;b) Taivutuskoe: Euronorm 6-55, kun koesauvan paksuus on vähintään 3 mm, ja Euronorm 12-55, kun koesauvan paksuus on alle 3 mm.3.1.1.2 Kaikki mekaaniset kokeet, joilla tarkastetaan pullojen paineellisen osan perusmetallin ja hitsien ominaisuuksia, on tehtävä valmiista pulloista otetuilla koesauvoilla.3.1.2 Tehtävät kokeet ja koetulosten arviointi3.1.2.1 Jokaiselle näytteeksi valitulle pullolle on tehtävät seuraavat kokeet:A) Pullot, joissa on vain kehänsuuntaisia hitsejä (kaksiosaiset pullot); koesauvat otetaan lisäyksessä 3 olevan kuvan 1 mukaisesti:>TAULUKON PAIKKA>B) Pullot, joissa on pituus- ja kehänsuuntaisia hitsejä (kolmiosaiset pullot); koesauvat otetaan lisäyksessä 3 olevan kuvan 2 mukaisesti:>TAULUKON PAIKKA>3.1.2.1.1 Koesauvat, jotka eivät ole tarpeeksi suoria, on suoristettava kylmänä puristamalla.3.1.2.1.2 Jos koesauvassa on hitsi, se on koneistettava tasaiseksi.3.1.2.2 Vetokoe3.1.2.2.1 Perusmetallin vetokoe3.1.2.2.1.1 Vetokoe tehdään 3.1.1.1 kohdassa tarkoitetun asianomaisen Euronormin mukaisesti.Koesauvan kumpaakaan pintaa, siis pullon seinämän sisä- ja ulkopintaa, ei saa koneistaa.3.1.2.2.1.2 Saatujen myötörajan arvojen on oltava vähintään samat kuin pullon valmistajan takaamat vähimmäisarvot.Koesauvoista saatujen perusaineen murtolujuuden ja murtovenymän arvojen on oltava Euronorm 120-83:n (taulukko III) mukaiset.3.1.2.2.2 Hitsien vetokoe3.1.2.2.2.1 Hitsiä vastaan kohtisuoraan tehtävä vetokoe on tehtävä koesauvalla, jonka leveyttä on pienennetty 25 mm:iin vähintään 15 mm matkalla hitsin reunasta sen molemmille puolille, kuten lisäyksessä 4 oleva kuva osoittaa. Tämän keskikohdan molemmilla puolilla koesauvan leveyden tulee kasvaa jatkuvasti.3.1.2.2.2.2 Saadun murtolujuuden on oltava vähintään sama, kuin mikä on taattu perusaineelle, riippumatta siitä millä kohdalla koesauvan keskiosaa murtuma tapahtuu.3.1.2.3 Taivutuskoe3.1.2.3.1 Taivutuskoe tehdään 3.1.1.1 kohdassa mainitun asianomaisen Euronormin mukaisesti. Taivutuskoe on kuitenkin tehtävä 25 mm leveällä koesauvalla, jossa hitsi on poikittain. Taivutintela on asetettava hitsin keskelle koetta tehtäessä.3.1.2.3.2 Koesauvassa ei saa esiintyä säröjä sen taipuessa taivutintelan ympärille siten, että sisäpintojen välimatka on lopulta enintään taivutintelan halkaisija (katso lisäys 5, kuva 2).3.1.2.3.3 Taivutintelan halkaisijan ja koesauvan paksuuden suhde (n) ei saa ylittää jäljempänä taulukossa annettuja arvoja:>TAULUKON PAIKKA>3.2 MURTOKOE NESTEPAINEELLA3.2.1 KoeolosuhteetTähän kokeeseen tulevissa pulloissa on oltava pullon paineelliseen osaan kuuluvat merkinnät.3.2.1.1 Murtokoe nestepaineella on tehtävä sellaisella laitteistolla, jolla paineen tasainen nosto pullon murtumiseen asti on mahdollista ja jolla paineen muutos ajan suhteen voidaan saada talteen.3.2.2 Kokeen arvioiminen3.2.2.1 Murtokokeen tulos arvioidaan seuraavilla perusteilla:3.2.2.1.1 Pullon tilavuuden laajeneminen; eli:- paineennoston alkuhetken ja pullon murtumisen välisenä aikana käytetty vesimäärä, pulloille joiden tilavuus on ≥ 6,5 litraa;- pullon tilavuuden erotus kokeen alussa ja lopussa, pulloille joiden tilavuus on NUM>9>DEN>4 koepaineesta (Ph).3.2.3.2 Pullon tilavuuden laajenemisen suhde alkutilavuuteen:- 20 %, jos pullon pituus on suurempi kuin halkaisija;- 17 %, jos pullon pituus on enintään halkaisijan suuruinen.3.2.3.3 Murtokoe ei saa murtaa pulloa palasiksi.3.2.3.3.1 Päämurtuma ei saa antaa viitteitä hauraudesta, eli murtopinta ei saa olla säteen suuntainen, vaan sen on oltava vinossa halkaisijatasoon nähden, ja siitä on näyttävä, että seinämän poikkipinta on murtokohdassa kauttaaltaan kuroutunut.3.2.3.3.2 Murtumassa ei saa näkyä ilmeisiä rakenneainevirheitä.3.3 NESTEPAINEKOE3.3.1 Pullon vesipainetta nostetaan tasaisesti koepaineeseen asti.3.3.2 Pulloa on pidettävä koepaineessa tarpeeksi kauan sen toteamiseksi, että paine ei vähene ja että pullon voidaan taata olevan tiivis.3.3.3 Kokeen jälkeen pullossa ei saa olla merkkejä pysyvistä muodonmuutoksista.3.3.4 Jos pullo ei läpäise koetta, se on hylättävä.3.4 AINETTA RIKKOMATON TARKASTUS3.4.1 Radiografinen tarkastus3.4.1.1 Hitsit on kuvattava noudattaen ISOn ohjetta R 1106-1969, käyttäen luokkaa B.3.4.1.2 Käytettäessä lankaindikaattoria on halkaisijaltaan 0,10 mm olevan langan erotuttava.Käytettäessä reikäindikaattoria on halkaisijaltaan 0,25 mm olevan reiän erotuttava.3.4.1.3 Kuvien arvostelu on tehtävä alkuperäisistä filmeistä ISO-standardin 2504-1973 6 kohdan suositusten mukaan.3.4.1.4 Seuraavat viat eivät ole hyväksyttäviä:- halkeamat, vajaat hitsit tai vajaa hitsautumissyvyys.Seuraavia sulkeumia ei katsota hyväksyttäviksi:- pitkänomainen sulkeuma tai ryhmä pyöreähköjä sulkeumia rivissä, jos pituus (12 a pitkällä osuudella hitsiä) ylittää 6 mm;- kaasusulkeuma, jonka koko on yli a/3 mm ja joka on yli 25 mm päässä toisesta kaasusulkeumasta;- muu kaasusulkeuma, jonka koko on yli a/4 mm;- kaasusulkeumat, joiden kokonaispinta-ala kuvassa on 2 a mm² hitsin 100 mm pituisella matkalla.3.4.2 MakrohieHitsin täyden poikkileikkauksen makrohieen on osoitettava täydellinen liittyminen hapolla käsitellyllä pinnalla, eikä siinä saa näkyä liitosvirhettä, merkittävää sulkeumaa eikä muita vikoja.Epäselvässä tapauksessa on epäilyttävälle alueelle tehtävä mikrorakennetutkimus.3.5 HITSIN ULKOPUOLINEN TARKASTAMINEN3.5.1 Tämä tarkastus tehdään hitsauksen valmistuttua. Tarkastettavan hitsipinnan on oltava hyvin valaistu sekä puhdistettu rasvasta, pölystä, kuonasta ja pinnoitteesta.3.5.2 Hitsiaineen liittyminen perusmetalliin on oltava juohea eikä siinä saa olla reunahaavaa. Hitsin tai viereisen alueen pinnassa ei saa olla halkeamia, avo-onteloita tai huokosia. Hitsatun pinnan on oltava säännöllinen ja tasainen. Päittäisliitoksen osalta seinämänpaksuuden ylitys ei saa olla enemmän kuin ¼ hitsin leveydestä.4 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 4.1 Edellä 4 artiklassa tarkoitettu ETY-tyyppihyväksyntä voidaan antaa pullotyypeille tai pullovalikoimille."Pullotyypillä" tarkoitetaan pulloja, joilla on sama rakenne ja seinämänpaksuus ja jotka on varustettu samoilla varusteilla, valmistettu samassa konepajassa saman teknisen eritelmän mukaisista levyistä, hitsattu samalla menetelmällä ja lämpökäsitelty samoilla arvoilla."Pullovalikoimalla" tarkoitetaan samassa tehtaassa tehtyjä kolmiosaisia, toisistaan pelkästään pituudeltaan eroavia pulloja, seuraavissa rajoissa:- vähimmäispituuden on oltava vähintään 3 kertaa pullon halkaisija;- enimmäispituus saa olla enintään 1,5-kertainen kokeissa olleen pullon pituuteen verrattuna.4.2 Kunkin pullotyypin tai -valikoiman osalta on tyyppihyväksynnän hakijan toimitettava jäljempänä tarkoitetun tarkastuksen edellyttämä aineisto, järjestettävä jäsenvaltiolle 50 pullon erä, josta seuraavien kokeiden edellyttämä määrä pulloja otetaan, ja annettava mahdolliset jäsenvaltion edellyttämät lisätiedot. Hakijan on ilmoitettava lämpökäsittelyn tyyppi ja kesto, käytetty lämpötila ja hitsausmenetelmät. Hänen on hankittava ja toimitettava pullon valmistukseen käytetyn teräksen sulatusanalyysista todistukset.4.3 ETY-tyyppihyväksyntää valmisteltaessa on tarkastettava, että:- edellä 2.3 kohdassa edellytetyt laskelmat ovat oikein;- edellä 2.1, 2.2, 2.4 ja 3.5 kohdassa tarkoitetut ehdot on täytetty.Prototyyppeinä toimitetuille pulloille on tehtävä seuraavat kokeet:- edellä 3.1 kohdassa tarkoitettu koe yhdelle pullolle;- edellä 3.2 kohdassa tarkoitettu koe yhdelle pullolle;- edellä 3.4 kohdassa tarkoitettu koe yhdelle pullolle.Jos tarkastusten tulokset ovat hyväksyttäviä, jäsenvaltion on annettava liitteessä II annetun mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntätodistus.5 ETY-TARKASTUS 5.1 ETY-tarkastusta varten pullon valmistajan on järjestettävä tarkastuslaitokselle:5.1.1 ETY-tyyppihyväksyntätodistus;5.1.2 sulatusanalyysista todistukset pullon valmistukseen käytetystä teräksestä;5.1.3 tieto tavasta, miten tunnistetaan teräksen sulatuserä, mistä kukin pullo on peräisin;5.1.4 erityisesti lämpökäsittelyyn liittyvä ja muu toimitettavia pulloja koskeva asiakirja-aineisto, josta on ilmoitettava 2.2 kohdan mukainen käsittely;5.1.5 pulloluettelo, josta ilmenevät 6 kohdassa tarkoitetut ja merkinnät;5.1.6 tulokset valmistuksen aikana tehdyistä ainetta rikkomattomista tarkastuksista sekä selostus käytetyistä hitsausmenetelmistä, joilla pullojen valmistuksen toistettavuus varmistetaan. Valmistajan on myös annettava vakuutus, että sarjavalmistukseen käytetään samaa hitsausmenetelmää kuin ETY-tyyppihyväksyntää varten toimitetuille pulloille.5.2 ETY-TARKASTUKSEN KULKU5.2.1 Tarkastuslaitoksen on:- varmistuttava, että ETY-tyyppihyväksyntä on annettu ja että pullot ovat sen mukaisia;- tarkastettava rakenneaineita ja valmistusmenettelyä koskevat asiakirjat, erityisesti 2.1.6 kohdassa tarkoitetut;- tarkistettava toteutuvatko 2 kohdassa vahvistetut tekniset vaatimukset, ja tehtävä silmämääräinen ulkopuolinen ja sisäpuolinen tarkastus satunnaisnäytteen jokaiselle pullolle;- oltava läsnä, kun 3.1 ja 3.2 kohdassa tarkoitettuja kokeita tehdään, ja tarkastettava niiden kulku;- tarkastettava, onko 5.1.6 kohdassa tarkoitettu valmistajan toimittama aineisto asianmukainen ja onko valmistaja tehnyt tarkastukset oikein;- annettava liitteessä III olevan mallin mukainen ETY-tarkastustodistus.5.2.2 Kokeiden tekemiseksi on kustakin erästä valittava satunnaisesti jäljempänä mainittu määrä pulloja.Erä muodostuu enintään 3 000 pullosta, joiden on oltava samaa tyyppiä, siten kuin on määritelty 4.1 kohdan 2 alakohdassa, ja valmistettu samana tai peräkkäisinä päivinä.>TAULUKON PAIKKA>Erän koosta riippuen näytteeksi valituille pulloille tehdään 3.1 kohdassa säädettyjä mekaanisia kokeita ja 3.2 kohdassa säädettyjä murtokokeita nestepaineella, taulukon 1 mukaiset määrät.Jos vähintään kaksi pulloa ei läpäise hyväksyttävästi kokeita, erä on hylättävä.Jos yksi pulloista ei läpäise hyväksyttävästi mekaanisia kokeita tai murtokoetta, taulukon 2 mukainen määrä pulloja on valittava satunnaisesti, ja kokeet tehdään niille taulukon 1 mukaisesti.>TAULUKON PAIKKA>Jos yksi tai useampi pullo ei läpäise hyväksyttävästi kokeita, erä on hylättävä.5.2.3 Näytteiden valinta ja kaikki kokeet on tehtävä tarkastuslaitoksen edustajan läsnäollessa.5.2.4 Kaikille erän pulloille on tehtävä 3.3 kohdassa tarkoitettu nestepainekoe tarkastuslaitoksen edustajan valvonnassa ja läsnäollessa.5.3 ETY-TARKASTUKSESTA VAPAUTTAMINENJos pullojen tilavuus on pienempi kuin 1 litra, valmistajan on tehtävä kaikki 5 kohdassa vahvistetut kokeet ja tarkastukset omalla vastuullaan. Valmistajan on annettava tarkastuslaitoksen käyttöön kaikki kokeita ja tarkastuksia koskevat asiakirjat ja kertomukset.6 MERKIT JA MERKINNÄT 6.1 Kun tarkastuslaitos on tehnyt kaikki vaaditut tarkastukset, ja jos tulokset ovat hyväksyttäviä, sen on annettava todistus tehdyistä tarkastuksista.6.2 Jos pullojen tilavuus on alle 6,5 litraa, pullon rakennetta koskevat merkit ja merkinnät saa tehdä jalkaosaan; muiden pullojen osalta ne on tehtävä yläpäätyyn, pullon vahvistettuun osaan tai tunnistelaattaan. Jotkut merkinnöistä saa kuitenkin tehdä kuperaan päätyyn muovauksen yhteydessä, jos pullon lujuus ei heikenny.6.3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKIPoiketen direktiivin 76/767/ETY liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimuksista, valmistajan on tehtävä ETY-tyyppihyväksyntämerkki seuraavassa järjestyksessä:- tyylitelty kirjain >VIITTAUS KAAVIOON>,- numero 3 tämän direktiivin tunnisteena,- suuraakkosilla sen jäsenvaltion tunniste, joka on antanut ETY-tyyppihyväksynnän ja sen vuosiluvun kaksi viimeistä numeroa, jona tyyppihyväksyntä annettiin;- ETY-tyyppihyväksynnän numerotunniste (esim. >VIITTAUS KAAVIOON> 3 D 79 45).6.4 ETY-TARKASTUSMERKKIPoiketen direktiivin 76/767/ETY liitteessä II olevan 3 kohdan vaatimuksista, valmistajan on tehtävä ETY-tarkastusmerkki seuraavassa järjestyksessä:- pieni kirjain "e";- suuraakkosilla sen jäsenvaltion tunniste, jossa tarkastus on tehty, sekä tarvittaessa alueellinen yksi- tai kaksimerkkinen tunniste;- tarkastuslaitoksen merkki, jonka tarkastuksen tekijä merkitsee, sekä mahdollisesti hänen oman merkkinsä;- kuusikulmio;- tarkastuspäivämäärä: vuosi, kuukausi (esimerkiksi e D 12 48 (sisältää kuvan) 80/01).6.5 RAKENNEMERKINNÄT6.5.1 Terästä koskevat- luku, joka ilmaisee laskelmien perusteena olleen arvon Re (N/mm²);- tunnus N (normalisoitu pullo) tai tunnus S (jännityksenpoistohehkutettu pullo).6.5.2 Nestepainekoetta koskevaKoepaineen suuruus baareissa, sekä tunnus "baaria".6.5.3 Pullotyyppiä koskevaPullon valmistajan takaama vähimmäistilavuus litroissa.Tilavuusarvo on ilmaistava yhden desimaalin tarkkuudella pyöristettynä alaspäin.6.5.4 Alkuperää koskevaSuuraakkonen tai suuraakkoset, jotka ilmaisevat alkuperämaan, ja sen jäljessä valmistajan merkki ja valmistusnumero.6.6 MUUT MERKINNÄTJos kansallisissa säännöksissä edellytetään lisäksi muuta kuin rakennetta tai rakenteen tarkastamista koskevia merkintöjä, ne on tehtävä pulloon 6.2 kohdan mukaisesti.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IIETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS >VIITTAUS KAAVIOON>ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN TEKNINEN LIITE 1. ETY-tyyppihyväksyntää varten tehtyä prototyyppiä koskevat ETY-tarkastuksen tulokset2. Prototyypin pääpiirteet, erityisesti:- ETY-tyyppihyväksynnän saaneen pullotyypin pituussuuntainen poikkileikkaus, josta ilmenee:- nimellinen ulkohalkaisija D,- pullon seinämän vähimmäispaksuus a,- pohjan ja yläpäädyn vähimmäispaksuus,- vähimmäis- ja enimmäispituus tai -pituudet Lmin, Lmax,- pullon pohjan kaarevan osan ulkopuolinen korkeus H, yksikkönä mm;- tilavuus tai tilavuudet Vmin, Vmax;- paine Ph;- valmistajan nimi / piirustuksen numero ja päivämäärä;- pullotyypin nimi;- 2.1 kohdan mukaisesti ilmaistu teräs.>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IIIMALLIETY-TARKASTUSTODISTUS >VIITTAUS KAAVIOON>TARKASTUKSEEN LIITTYVÄT KOKEET >VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/13/EU, annettu 22 päivänä toukokuuta 2012 , tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä

text:
               1.6.2012

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 142/1

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2012/13/EU,
   annettu 22 päivänä toukokuuta 2012,
   tiedonsaantioikeudesta rikosoikeudellisissa menettelyissä
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 82 artiklan 2 kohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ovat kuulleet alueiden komiteaa,
   noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Unioni on asettanut tavoitteeksi vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen ylläpitämisen ja kehittämisen. Tampereella 15 ja 16 päivänä lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmien ja erityisesti niiden 33 kohdan mukaan tuomioiden ja oikeusviranomaisten muiden päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen olisi oltava unionin oikeudellisen yhteistyön peruskivi yksityisoikeudellisissa asioissa ja rikosasioissa, koska tehostettu vastavuoroinen tunnustaminen ja tarvittava lainsäädännön lähentäminen helpottaisivat toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä ja yksilön oikeuksien oikeudellista suojaa.

               (2)

               Neuvosto hyväksyi 29 päivänä marraskuuta 2000 Tampereen päätelmien mukaisesti toimenpideohjelman rikosoikeudellisten päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen täytäntöönpanemiseksi (3). Ohjelman johdannossa todetaan, että vastavuoroisen tunnustamisen avulla ”on voitava lisätä sekä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä että henkilöiden oikeuksien suojaa”.

               (3)

               Rikosasioissa annettavien päätösten vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen toteuttaminen edellyttää, että jäsenvaltiot luottavat toistensa rikosoikeudellisiin järjestelmiin. Vastavuoroisen tunnustamisen laajuus riippuu läheisesti useista näkökohdista, joihin kuuluvat epäiltyjen tai syytettyjen oikeuksien turvaamisjärjestelyt ja sellaisten yhteisten vähimmäissääntöjen määrittely, jotka ovat välttämättömiä, jotta voidaan helpottaa vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista.

               (4)

               Rikosasioissa annettavien päätösten vastavuoroinen tunnustaminen voi toteutua tehokkaasti ainoastaan luottamuksen ilmapiirin vallitessa, kun sekä oikeusviranomaiset että muut rikosprosessiin osallistuvat toimijat mieltävät muiden jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten päätökset samanarvoisiksi kuin omassa jäsenvaltiossa annetut päätökset; kyseessä ei ole pelkästään luottamus toisen jäsenvaltion sääntöihin, vaan myös siihen, että näitä sääntöjä sovelletaan oikein.

               (5)

               Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 47 artiklassa sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen, jäljempänä ’Euroopan ihmisoikeussopimus’, 6 artiklassa määrätään oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Perusoikeuskirjan 48 artiklan 2 kohdassa taataan, että oikeutta puolustukseen kunnioitetaan.

               (6)

               Perusoikeuskirjan 6 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklassa määrätään oikeudesta vapauteen ja henkilökohtaiseen turvallisuuteen. Tätä oikeutta koskevien rajoitusten on oltava Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklassa sallituissa rajoissa ja johdettavissa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännöstä.

               (7)

               Vaikka kaikki jäsenvaltiot ovat Euroopan ihmisoikeussopimuksen sopimuspuolia, kokemus on osoittanut, että tämä ei yksinään aina merkitse riittävää luottamusta muiden jäsenvaltioiden rikosoikeudellisiin järjestelmiin.

               (8)

               Keskinäisen luottamuksen vahvistaminen edellyttää yksityiskohtaisia sääntöjä perusoikeuskirjassa ja Euroopan ihmisoikeussopimuksessa määrättyjen prosessuaalisten oikeuksien ja takeiden suojelusta.

               (9)

               Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 82 artiklan 2 kohdassa määrätään jäsenvaltioissa sovellettavien sellaisten vähimmäissääntöjen säätämisestä, joilla voidaan helpottaa tuomioiden ja oikeusviranomaisten päätösten vastavuoroista tunnustamista sekä poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä rajat ylittävissä rikosasioissa. Mainitussa artiklassa viitataan yksilön oikeuksiin rikosasioiden käsittelyssä eräänä alueena, jolla voidaan säätää vähimmäissääntöjä.

               (10)

               Yhteisten vähimmäissääntöjen on määrä lisätä luottamusta kaikkien jäsenvaltioiden rikosoikeusjärjestelmiin, minkä puolestaan olisi johdettava tehokkaampaan oikeudelliseen yhteistyöhön keskinäisen luottamuksen ilmapiirissä. Olisi otettava käyttöön tällaisia yhteisiä vähimmäissääntöjä, jotka koskevat tiedonsaantia rikosoikeudellisissa menettelyissä.

               (11)

               Neuvosto antoi 30 päivänä marraskuuta 2009 päätöslauselman etenemissuunnitelmasta epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä (4), jäljempänä ’etenemissuunnitelma’. Etenemissuunnitelmassa kehotettiin noudattamaan asteittaista lähestymistapaa ja vaadittiin hyväksymään toimenpiteitä, jotka koskevat oikeutta käännöksiin ja tulkkaukseen (toimenpide A), oikeutta tietojen saamiseen oikeuksista ja syytteistä (toimenpide B), oikeutta oikeudelliseen neuvontaan ja oikeusapuun (toimenpide C), oikeutta pitää yhteyttä sukulaisiin, työnantajiin ja konsuliviranomaisiin (toimenpide D) sekä erityisiä suojatoimia haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen tai syytettyjen osalta (toimenpide E). Etenemissuunnitelmassa korostetaan, että oikeuksien järjestys on ainoastaan suuntaa antava ja että sitä voidaan siten muuttaa tarpeen mukaan. Etenemissuunnitelma on tarkoitettu toimivaksi kokonaisuutena: siitä voidaan hyötyä täysimääräisesti ainoastaan silloin, kun kaikki sen osat on pantu täytäntöön.

               (12)

               Eurooppa-neuvosto ilmaisi 11 päivänä joulukuuta 2009 pitävänsä etenemissuunnitelmaa myönteisenä ja sisällytti sen osaksi Tukholman ohjelmaan – Avoin ja turvallinen Eurooppa kansalaisia ja heidän suojeluaan varten (5) (2.4 kohta). Eurooppa-neuvosto korosti, että etenemissuunnitelma ei ole tyhjentävä, ja kehotti komissiota tarkastelemaan epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden prosessuaalisten vähimmäisoikeuksien muita tekijöitä ja arvioimaan, onko muita kysymyksiä, esimerkiksi syyttömyysolettamaa, käsiteltävä yhteistyön parantamiseksi kyseisellä alalla.

               (13)

               Ensimmäinen etenemissuunnitelman nojalla hyväksytty toimenpide, toimenpide A, oli oikeudesta tulkkaukseen ja käännöksiin rikosoikeudellisissa menettelyissä 20 päivänä lokakuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/64/EU (6).

               (14)

               Tämä direktiivi koskee etenemissuunnitelman toimenpidettä B. Siinä säädetään rikoksesta epäillyille tai syytetyille annettavien oikeuksia ja syytettä koskevien tietojen yhteisistä vähimmäisvaatimuksista jäsenvaltioiden keskinäisen luottamuksen lisäämiseksi. Direktiivin perustana ovat perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 6, 47 ja 48 artiklassa määrätyt oikeudet sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 ja 6 artikla, sellaisena kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin niitä tulkitsee. Tässä direktiivissä käytetään termiä ”syyte” kuvaamaan samaa käsitettä kuin termillä ”rikossyyte” Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa.

               (15)

               Komissio ilmoitti 20 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyssä tiedonannossaan ”Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden toteuttaminen EU:n kansalaisten hyväksi – Toimintasuunnitelma Tukholman ohjelman toteuttamiseksi”, että se antaisi vuonna 2010 säädösehdotuksen oikeudesta saada tietoja oikeuksista ja syytteistä.

               (16)

               Tätä direktiiviä olisi sovellettava epäiltyihin ja syytettyihin heidän oikeusasemastaan, kansalaisuudestaan tai kansallisuudestaan riippumatta.

               (17)

               Joissakin jäsenvaltioissa jokin muu viranomainen kuin tuomioistuin, jolla on toimivalta rikosasioissa, määrää rangaistuksen suhteellisen vähäisistä rikkomuksista. Asia voi olla näin esimerkiksi liikennerikkomusten osalta, joita tapahtuu runsaasti ja jotka saatetaan havaita liikenteenvalvonnan johdosta. Tällaisissa tilanteissa olisi kohtuutonta edellyttää, että toimivaltainen viranomainen takaa kaikki tämän direktiivin mukaiset oikeudet. Kun jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään, että tällainen viranomainen määrää rangaistuksen vähäisistä rikkomuksista, ja rangaistuksen määräämisestä on mahdollista joko valittaa tuomioistuimeen, jolla on toimivalta rikosasioissa, tai muuten siirtää asia tällaisen tuomioistuimen käsiteltäväksi, tätä direktiiviä olisi näin ollen sovellettava ainoastaan kyseisessä tuomioistuimessa tällaisen valituksen tai siirron johdosta käytävään menettelyyn.

               (18)

               Tässä direktiivissä olisi nimenomaisesti määriteltävä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntöön perustuva oikeus saada tietoja prosessuaalisista oikeuksista.

               (19)

               Toimivaltaisten viranomaisten olisi viipymättä annettava epäillylle tai syytetylle joko suullisesti tai kirjallisesti tiedot tämän direktiivin mukaisista oikeuksista, sellaisina kuin niitä sovelletaan kansallisessa oikeudessa, jotka ovat välttämättömiä menettelyn oikeudenmukaisuuden turvaamiseksi. Jotta epäilty tai syytetty voi käytännössä ja tehokkaasti käyttää näitä oikeuksiaan, tiedot olisi annettava viipymättä menettelyn kuluessa ja viimeistään, ennen kuin poliisi tai muu toimivaltainen viranomainen ensimmäistä kertaa virallisesti kuulee epäiltyä tai syytettyä.

               (20)

               Tässä direktiivissä säädetään epäiltyjen tai syytettyjen tiedonsaantioikeutta koskevista vähimmäissäännöistä. Tämä ei vaikuta siihen, mitä tietoja on annettava muista prosessuaalisista oikeuksista, jotka perustuvat perusoikeuskirjaan, Euroopan ihmisoikeussopimukseen, kansalliseen oikeuteen ja sovellettavaan unionin oikeuteen, sellaisena kuin asianomaiset tuomioistuimet niitä tulkitsevat. Kun tiettyä oikeutta koskevat tiedot on annettu, toimivaltaisia viranomaisia ei pitäisi edellyttää toistamaan niitä, ellei tätä edellytetä tapaukseen liittyvien erityisten olosuhteiden tai kansallisen oikeuden mukaisten erityisten sääntöjen perusteella.

               (21)

               Tässä direktiivissä olevien viittausten epäiltyihin tai syytettyihin, jotka on pidätetty tai jotka ovat menettäneet vapautensa, olisi katsottava tarkoittavan kaikkia tilanteita, joissa epäillyltä tai syytetyltä rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä riistetään hänen vapautensa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla tavalla, siten kuin sitä tulkitaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä.

               (22)

               Kun epäilty tai syytetty pidätetään tai hän menettää vapautensa, tiedot sovellettavista prosessuaalisista oikeuksista olisi annettava oikeuksia koskevalla kirjallisella ilmoituksella, joka on laadittava helposti ymmärrettävällä tavalla sen helpottamiseksi, että henkilö ymmärtää oikeutensa. Tällainen oikeuksia koskeva ilmoitus olisi annettava kullekin pidätetylle viipymättä, kun hänen vapautensa on riistetty lainvalvontaviranomaisten toimesta rikosoikeudellisen menettelyn yhteydessä. Siihen olisi sisällyttävä perustiedot mahdollisuudesta pidätyksen laillisuuden riitauttamiseen, vapaudenmenetyksen uudelleenkäsittelyn hakemiseen tai väliaikaisen vapauttamisen pyytämiseen, mikäli ja siinä laajuudessa kuin kansalliseen oikeuteen sisältyy tällaisia oikeuksia. Jäsenvaltioiden auttamiseksi tällaisen oikeuksia koskevan ilmoituksen laatimisessa liitteessä I on malli. Malli on suuntaa antava, ja sitä voidaan muuttaa komission tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen perusteella ja myös sitten, kun kaikki etenemissuunnitelman mukaiset toimenpiteet ovat tulleet voimaan. Ilmoitus voi sisältää muita jäsenvaltioissa sovellettavia asiaan kuuluvia prosessuaalisia oikeuksia.

               (23)

               Jäsenvaltioiden olisi määriteltävä kansallisessa lainsäädännössään yksityiskohtaiset ehdot ja säännöt, jotka koskevat epäillyn tai syytetyn oikeutta saada tieto pidätyksestä tai vapaudenmenetyksestä annetuksi yhdelle muulle henkilölle. Etenemissuunnitelmassa esitetyn mukaisesti tämän oikeuden käyttäminen ei saisi haitata rikosoikeudellisen menettelyn kulkua.

               (24)

               Tämä direktiivi ei vaikuta kansallisen oikeuden säännöksiin, jotka koskevat säilytystiloissa olevien henkilöiden turvallisuutta.

               (25)

               Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kun tämän direktiivin mukaisia tietoja annetaan, epäillylle tai syytetylle olisi tarvittaessa tarjottava käännöksiä ja tulkkausta direktiivissä 2010/64/EU vahvistettujen vaatimusten mukaisesti kielellä, jota hän ymmärtää.

               (26)

               Antaessaan epäillylle tai syytetylle tämän direktiivin mukaisesti tietoja toimivaltaisten viranomaisten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisiin henkilöihin, jotka eivät esimerkiksi nuoren ikänsä tai psyykkisen tai fyysisen tilansa vuoksi kykene ymmärtämään tietojen sisältöä tai merkitystä.

               (27)

               Rikoksesta syytetylle olisi annettava syytteestä kaikki tarvittavat tiedot, jotta hän voi valmistella puolustustaan ja jotta voidaan turvata menettelyn oikeudenmukaisuus.

               (28)

               Epäillylle tai syytetylle annettavat tiedot rikoksesta, josta häntä epäillään tai syytetään, olisi annettava viipymättä ja viimeistään, ennen kuin poliisi tai muu toimivaltainen viranomainen ensimmäistä kertaa virallisesti kuulee epäiltyä tai syytettyä, ja haittaamatta meneillään olevaa tutkintaa. Kuvaus tosiseikoista, jotka liittyvät rikokseen, josta henkilöä epäillään tai syytetään, mukaan luettuina, silloin kun ne ovat tiedossa, väitetyn rikoksen tekoaika ja -paikka sekä sen mahdollinen oikeudellinen luokittelu, olisi esitettävä riittävän yksityiskohtaisesti ottaen huomioon se, missä rikosoikeudellisen menettelyn vaiheessa sellainen kuvaus esitetään, jotta voidaan turvata menettelyn oikeudenmukaisuus ja mahdollistaa puolustautumisoikeuden tehokas käyttö.

               (29)

               Kun syytteen yksityiskohdat rikosoikeudellisen menettelyn aikana muuttuvat siinä määrin, että sillä on merkittävä vaikutus syytetyn tai epäillyn asemaan, tästä olisi ilmoitettava hänelle tarvittaessa menettelyn oikeudenmukaisuuden turvaamiseksi ja riittävän ajoissa puolustautumisoikeuden tehokkaan käytön mahdollistamiseksi.

               (30)

               Asiakirjat ja tarvittaessa valokuvat sekä ääni- ja kuvatallenteet, jotka kansallisen oikeuden mukaan ovat välttämättömiä epäillyn tai syytetyn pidätyksen tai vapaudenmenetyksen laillisuuden tehokkaan riitauttamisen kannalta, olisi annettava epäillyn tai syytetyn taikka hänen avustajansa käyttöön viimeistään ennen kuin toimivaltaista oikeusviranomaista pyydetään päättämään pidätyksen tai vapaudenmenetyksen laillisuudesta Euroopan ihmisoikeussopimuksen 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja riittävän ajoissa, jotta oikeutta riitauttaa pidätyksen tai vapaudenmenetyksen laillisuus voidaan tehokkaasti käyttää.

               (31)

               Tätä direktiiviä sovellettaessa kansallisessa oikeudessa määriteltyyn oikeuteen tutustua olemassa olevaan todistusaineistoon epäillyn tai syytetyn puolesta tai häntä vastaan, joka kyseessä olevassa rikosasiassa toimivaltaisilla viranomaisilla on hallussaan, olisi sisällyttävä oikeus tutustua sellaiseen aineistoon kuin asiakirjat ja tarvittaessa valokuvat sekä ääni- ja kuvatallenteet. Tällainen aineisto voi sisältyä asian asiakirja-aineistoon tai se voi olla muuten toimivaltaisten viranomaisten hallussa kansallisen oikeuden mukaisesti asianmukaisella tavalla.

               (32)

               Tässä direktiivissä säädetty oikeus tutustua toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevaan todistusaineistoon epäillyn tai syytetyn puolesta tai häntä vastaan voidaan evätä kansallisen oikeuden mukaan, jos se voi johtaa toisen henkilön hengen tai perusoikeuksien vakavaan vaarantamiseen tai jos tutustumista koskevan oikeuden epääminen on ehdottoman tarpeellista tärkeän yleisen edun turvaamiseksi. Tutustumista koskevan oikeuden epäämistä on punnittava suhteessa epäillyn tai syytetyn puolustautumisoikeuteen ottaen huomioon rikosoikeudellisen menettelyn eri vaiheet. Tutustumista koskevan oikeuden rajoituksia olisi tulkittava suppeasti ja noudattaen periaatetta oikeudesta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, josta määrätään Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja jota on tulkittu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä.

               (33)

               Oikeuden tutustua asiaan liittyvään aineistoon ei olisi rajoitettava kansallista lainsäädäntöä, joka koskee henkilötietojen ja suojeltujen todistajien olinpaikan suojaa.

               (34)

               Tämän direktiivin mukaisen asiaan liittyvään aineistoon tutustumisen olisi oltava maksutonta. Tämä ei rajoita jäsenvaltioiden kansallisen oikeuden säännösten soveltamista, joissa edellytetään maksun perimistä asian asiakirja-aineistosta tehtävistä kopioista tai kuluista, jotka aiheutuvat aineiston lähettämisestä asianomaiselle henkilölle tai tämän avustajalle.

               (35)

               Toimivaltaisten viranomaisten olisi pidettävä kirjaa tämän direktiivin mukaisesta tietojen antamisesta kansallisen lainsäädännön mukaisia olemassa olevia kirjaamismenettelyjä noudattaen ilman, että joudutaan ottamaan käyttöön uusia mekanismeja tai lisäämään hallinnollista taakkaa.

               (36)

               Epäillyllä tai syytetyllä tai tämän avustajalla olisi oltava oikeus kansallisen lainsäädännön mukaisesti riitauttaa toimivaltaisten viranomaisten mahdollinen laiminlyönti tai kieltäytyminen, joka liittyy tämän direktiivin mukaisten tietojen antamiseen tai asiaan liittyvän aineiston esittämiseen. Kyseiseen oikeuteen ei sisälly jäsenvaltioiden velvollisuutta säätää erityisestä muutoksenhakumenettelystä, erillisestä mekanismista tai valitusmenettelystä, jossa kyseinen laiminlyönti tai kieltäytyminen voidaan riitauttaa.

               (37)

               Jäsenvaltioiden olisi annettava tai kannustettava antamaan jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille riittävää koulutusta tämän direktiivin tavoitteista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuinten riippumattomuutta ja eri tapoja, joilla oikeuslaitokset ovat järjestäytyneet unionissa.

               (38)

               Jäsenvaltioiden olisi toteuttava kaikki tarvittavat toimet tämän direktiivin noudattamiseksi. Joidenkin säännösten, kuten velvoitteen antaa epäillylle tai syytetylle tiedot tämän oikeuksista selkeässä ja helposti ymmärrettävässä muodossa, käytännöllinen ja tehokas täytäntöönpano voidaan toteuttaa eri tavoin, muut kuin lainsäädäntötoimet mukaan lukien, kuten antamalla toimivaltaisille viranomaisille asianmukaista koulutusta tai laatimalla oikeuksia koskeva ilmoitus selkeällä yleiskielellä, jotta maallikko, jolla ei ole rikosprosessioikeuden tuntemusta, pystyy helposti ymmärtämään sen.

               (39)

               Tässä direktiivissä säädettyä oikeutta saada kirjallisesti tietoa oikeuksista pidätyksen yhteydessä olisi soveltuvin osin sovellettava myös eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanoa varten pidätettyihin henkilöihin eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välisistä luovuttamismenettelyistä 13 päivänä kesäkuuta 2002 tehdyn neuvoston puitepäätöksen 2002/584/YOS (7) mukaisesti. Jäsenvaltioiden auttamiseksi tällaisille henkilöille tarkoitetun oikeuksia koskevan ilmoituksen laatimisessa liitteessä II on oikeuksia koskevan ilmoituksen malli. Malli on suuntaa antava, ja sitä voidaan muuttaa komission tämän direktiivin täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen perusteella ja myös kaikkien etenemissuunnitelman mukaisten toimenpiteiden tultua voimaan.

               (40)

               Tässä direktiivissä säädetään vähimmäissäännöistä. Jäsenvaltiot voivat laajentaa tässä direktiivissä säädettyjä oikeuksia suojan tason parantamiseksi myös tilanteissa, joita ei erikseen käsitellä tässä direktiivissä. Suojan taso ei saisi milloinkaan alittaa Euroopan ihmisoikeussopimuksessa määrättyjä vaatimuksia, siten kuin näitä vaatimuksia on tulkittu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä.

               (41)

               Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tällä direktiivillä pyritään erityisesti edistämään oikeutta vapauteen, oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja oikeutta puolustukseen. Se olisi pantava täytäntöön tämän mukaisesti.

               (42)

               Tämän direktiivin säännöksiä, jotka vastaavat Euroopan ihmisoikeussopimuksessa taattuja oikeuksia, olisi tulkittava ja ne olisi pantava täytäntöön yhdenmukaisesti mainittujen oikeuksien kanssa, siten kuin näitä oikeuksia on tulkittu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännössä.

               (43)

               Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli ottaa käyttöön tiedonsaantioikeutta rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevat yhteiset vähimmäisvaatimukset jäsenvaltioiden toimin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

               (44)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän direktiivin hyväksymiseen ja soveltamiseen.

               (45)

               Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän direktiivin hyväksymiseen, direktiivi ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Kohde
   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat epäiltyjen ja syytettyjen oikeutta saada tietoja heidän oikeuksistaan rikosoikeudellisissa menettelyissä ja heitä koskevasta syytteestä. Tässä direktiivissä vahvistetaan myös säännöt, jotka koskevat niiden henkilöiden, joita koskee eurooppalainen pidätysmääräys, oikeutta saada tietoja oikeuksistaan.
   2 artikla
   Soveltamisala
   1.   Tätä direktiiviä sovelletaan henkilöön siitä lähtien, kun jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet hänelle tiedon siitä, että häntä epäillään tai syytetään rikoksesta, siihen saakka, kun menettely on saatettu päätökseen, mikä tarkoittaa sen kysymyksen lopullista ratkaisemista, onko epäilty tai syytetty syyllistynyt rikokseen, tarvittaessa tuomitseminen ja mahdollisen muutoksenhaun ratkaiseminen mukaan lukien.
   2.   Kun jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään, että jokin muu viranomainen kuin tuomioistuin, jolla on toimivalta rikosasioissa, määrää rangaistuksen vähäisistä rikkomuksista, ja tällaisen rangaistuksen määräämisestä on mahdollista valittaa tällaiseen tuomioistuimeen, tätä direktiiviä sovelletaan ainoastaan kyseisessä tuomioistuimessa tällaisen valituksen johdosta käytävään menettelyyn.
   3 artikla
   Oikeus saada tietoja oikeuksista
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillyille ja syytetyille annetaan viipymättä tietoja vähintään seuraavista prosessuaalisista oikeuksista, sellaisina kuin näitä oikeuksia sovelletaan niiden kansallisen oikeuden mukaan niiden tehokkaan käytön mahdollistamiseksi:

               a)

               oikeus avustajaan;

               b)

               mahdollinen oikeus maksuttomaan oikeudelliseen neuvontaan ja edellytykset sen saamiseksi;

               c)

               oikeus saada syytettä koskevat tiedot 6 artiklan mukaisesti;

               d)

               oikeus tulkkaukseen ja käännöksiin;

               e)

               oikeus vaieta.

         2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1 kohdan nojalla säädetyt tiedot annetaan joko suullisesti tai kirjallisesti sekä selkeällä ja helposti ymmärrettävällä kielellä ottaen huomioon haavoittuvassa asemassa olevien epäiltyjen tai haavoittuvassa asemassa olevien syytettyjen erityistarpeet.
   4 artikla
   Oikeuksia koskeva ilmoitus pidätyksen yhteydessä
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäilty tai syytetty, joka on pidätetty tai menettänyt vapautensa, saa viipymättä kirjallisena oikeuksia koskevan ilmoituksen. Hänelle on annettava mahdollisuus lukea oikeuksia koskeva ilmoitus ja hänen on sallittava pitää se hallussaan koko sen ajan, kun vapauden riisto jatkuu.
   2.   Edellä 3 artiklassa säädettyjen tietojen lisäksi tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun oikeuksia koskevan ilmoituksen on sisällettävä tietoja seuraavista oikeuksista, sellaisina kuin niitä sovelletaan kansallisen oikeuden mukaan:

               a)

               oikeus tutustua asiaan liittyvään aineistoon;

               b)

               oikeus saada tieto pidätyksestä tai vapaudenmenetyksestä ilmoitetuksi konsuliviranomaisille ja yhdelle henkilölle;

               c)

               oikeus saada kiireellistä lääkinnällistä apua; ja

               d)

               se, kuinka moneksi tunniksi tai päiväksi epäillyn tai syytetyn vapaus voidaan enimmillään riistää ennen asian saattamista oikeusviranomaisen tutkittavaksi.

         3.   Oikeuksia koskevan ilmoituksen on myös sisällettävä perustiedot kansallisen oikeuden mukaisista mahdollisuuksista riitauttaa pidätyksen laillisuus, hakea vapaudenmenetystä koskevan päätöksen uudelleenkäsittelyä tai esittää väliaikaista vapauttamista koskeva pyyntö.
   4.   Oikeuksia koskeva ilmoitus on laadittava selkeällä ja helposti ymmärrettävällä kielellä. Liitteessä I on suuntaa antava oikeuksia koskevan ilmoituksen malli.
   5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäilty tai syytetty saa oikeuksia koskevan ilmoituksen kirjallisena ymmärtämällään kielellä. Jos oikeuksia koskevaa ilmoitusta ei ole saatavilla asianmukaisella kielellä, epäillylle tai syytetylle on annettava tieto hänen oikeuksistaan suullisesti kielellä, jota hän ymmärtää. Oikeuksia koskeva ilmoitus on sen jälkeen ilman aiheetonta viivytystä annettava epäillylle tai syytetylle kielellä, jota hän ymmärtää.
   5 artikla
   Oikeuksia koskeva ilmoitus eurooppalaista pidätysmääräystä koskevissa menettelyissä
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että eurooppalaisen pidätysmääräyksen täytäntöönpanoa varten pidätettävälle henkilölle toimitetaan viipymättä asianmukainen oikeuksia koskeva ilmoitus, joka sisältää tietoja oikeuksista, jotka hänellä on puitepäätöksen 2002/584/YOS täytäntöönpanoa varten kyseisessä jäsenvaltiossa annetun lainsäädännön mukaisesti.
   2.   Oikeuksia koskeva ilmoitus on laadittava selkeällä ja helposti ymmärrettävällä kielellä. Liitteessä II on suuntaa antava oikeuksia koskevan ilmoituksen malli.
   6 artikla
   Oikeus saada tietoja syytteestä
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillylle tai syytetylle annetaan tiedot rikoksesta, josta häntä epäillään tai syytetään. Nämä tiedot on annettava viipymättä ja niin yksityiskohtaisina kuin on tarpeen menettelyn oikeudenmukaisuuden ja henkilön puolustautumisoikeuden tehokkaan käytön takaamiseksi.
   2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillylle tai syytetylle, joka on pidätetty tai menettänyt vapautensa, ilmoitetaan pidätyksen tai vapaudenmenetyksen syyt, mukaan luettuna rikos, josta häntä epäillään tai syytetään.
   3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että viimeistään sen jälkeen, kun syytteen tosiseikat on saatettu tuomioistuimen arvioitaviksi, syytteestä annetaan yksityiskohtaiset tiedot, mukaan luettuna rikoksen luonne ja oikeudellinen luokittelu sekä syytetyn osallisuuden luonne.
   4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillylle tai syytetylle ilmoitetaan viipymättä tämän artiklan mukaisesti annettujen tietojen muutoksista, kun tämä on tarpeen menettelyn oikeudenmukaisuuden turvaamiseksi.
   7 artikla
   Oikeus tutustua asiaan liittyvään aineistoon
   1.   Jos henkilö pidätetään ja hän menettää vapautensa jossain rikosoikeudellisten menettelyjen vaiheessa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että pidätetyn henkilön tai hänen avustajansa käyttöön annetaan toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevat kyseiseen tapaukseen liittyvät asiakirjat, jotka ovat välttämättömiä pidätyksen tai vapaudenmenetyksen laillisuuden riitauttamiseksi tehokkaasti kansallisen oikeuden mukaisesti.
   2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillyn ja syytetyn tai hänen avustajansa annetaan tutustua ainakin kaikkeen toimivaltaisten viranomaisten hallussa olevaan todistusaineistoon epäillyn tai syytetyn puolesta tai häntä vastaan, jotta turvataan menettelyn oikeudenmukaisuus ja asianosainen voi valmistella puolustustaan.
   3.   Oikeus tutustua 2 kohdassa tarkoitettuun aineistoon on myönnettävä hyvissä ajoin, jotta puolustautumisoikeutta voidaan käyttää tehokkaasti, ja viimeistään silloin, kun syytteen tosiseikat saatetaan tuomioistuimen arvioitaviksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Jos toimivaltaiset viranomaiset saavat haltuunsa uutta todistusaineistoa, ne myöntävät oikeuden tutustua siihen hyvissä ajoin, jotta se voidaan ottaa huomioon.
   4.   Poiketen siitä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, ja edellyttäen, ettei se vaaranna oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, oikeus tutustua tiettyyn aineistoon voidaan evätä, jos tämä tutustumisoikeus saattaisi johtaa toisen henkilön hengen tai perusoikeuksien vakavaan vaarantamiseen tai jos se on ehdottoman tarpeellista tärkeän yleisen edun turvaamiseksi, kuten silloin, kun tämä tutustumisoikeus uhkaa haitata meneillään olevaa tutkintaa tai kun se voi vakavasti haitata sen jäsenvaltion kansallista turvallisuutta, jossa rikosoikeudellinen menettely on pantu vireille. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän kohdan mukaisen päätöksen, jolla evätään oikeus tutustua tiettyyn aineistoon, tekee oikeusviranomainen tai että se ainakin voidaan saattaa oikeudelliseen uudelleentarkasteluun kansallisen oikeuden menettelyjä noudattaen.
   5.   Tässä artiklassa tarkoitetun tutustumisoikeuden on oltava maksuton.
   8 artikla
   Varmennus ja oikeussuojakeinot
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun epäillylle tai syytetylle annetaan tietoja 3–6 artiklan mukaisesti, se kirjataan käyttäen kyseessä olevan jäsenvaltion lainsäädännössä määritettyä kirjaamismenettelyä.
   2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että epäillyllä tai syytetyllä tai hänen avustajallaan on oikeus riitauttaa kansallisen oikeuden mukaisia menettelyjä noudattaen toimivaltaisten viranomaisten mahdollinen laiminlyönti tai kieltäytyminen, joka koskee tämän direktiivin mukaisten tietojen antamista.
   9 artikla
   Koulutus
   Jäsenvaltioiden on kehotettava tuomareiden, syyttäjien, poliisien ja rikosoikeudellisissa menettelyissä mukana olevien oikeusalan työntekijöiden koulutuksesta vastaavia tahoja antamaan tämän direktiivin tavoitteisiin liittyvää asianmukaista koulutusta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuinten riippumattomuutta ja eri tapoja, joilla oikeuslaitokset ovat järjestäytyneet unionissa.
   10 artikla
   Suojan tason säilyttäminen
   Tämän direktiivin säännösten ei ole katsottava rajoittavan perusoikeuskirjassa, Euroopan ihmisoikeussopimuksessa ja muissa asiaa koskevissa kansainvälisen oikeuden määräyksissä tai minkään jäsenvaltion oikeudessa turvattuja oikeuksia tai menettelyllisiä takeita eikä poikkeavan niistä, jos nämä tarjoavat tätä direktiiviä korkeatasoisemman suojan.
   11 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 2 päivänä kesäkuuta 2014.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä säädökset kirjallisina komissiolle.
   3.   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   12 artikla
   Kertomus
   Komissio toimittaa viimeistään 2 päivänä kesäkuuta 2015 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tämän direktiivin noudattamiseksi tarvittavat toimenpiteet, ja johon liitetään tarvittaessa säädösehdotuksia.
   13 artikla
   Voimaantulo
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   14 artikla
   Osoitus
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille perussopimusten mukaisesti.

      Tehty Strasbourgissa 22 päivänä toukokuuta 2012.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         M. SCHULZ

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         N. WAMMEN

      (1)  EUVL C 54, 19.2.2011, s. 48.

      (2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 13. joulukuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, annettu 26. huhtikuuta 2012.

      (3)  EYVL C 12, 15.1.2001, s. 10.

      (4)  EUVL C 295, 4.12.2009, s. 1.

      (5)  EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1.

      (6)  EUVL L 280, 26.10.2010, s. 1.

      (7)  EYVL L 190, 18.7.2002, s. 1.

      LIITE I

         Oikeuksia koskevan ilmoituksen suuntaa antava malli

      Mallin tarkoituksena on ainoastaan auttaa kansallisia viranomaisia niiden laatiessa oikeuksia koskevaa ilmoitustaan kansallisella tasolla. Jäsenvaltiot eivät ole velvollisia käyttämään tätä mallia. Ilmoitustaan laatiessaan jäsenvaltiot voivat muuttaa tätä mallia saadakseen sen vastaamaan kansallisia sääntöjään ja lisätä muita hyödyllisiä tietoja. Oikeuksia koskeva ilmoitus on annettava pidätyksen tai vapaudenmenetyksen yhteydessä. Tämä ei kuitenkaan estä jäsenvaltioita antamasta epäillyille tai syytetyille kirjallista tietoa muissa tilanteissa rikosoikeudellisten menettelyjen aikana.

      A.   OIKEUS AVUSTAJAAN/OIKEUSAPUUN
      Sinulla on oikeus puhua luottamuksellisesti avustajan kanssa. Avustaja on poliisista riippumaton. Kysy poliisilta, jos tarvitset apua ottaaksesi yhteyttä avustajaan. Poliisi auttaa sinua siinä. Joissakin tapauksissa avustajan apu saattaa olla maksutonta. Pyydä lisätietoja poliisilta.
      B.   SYYTETTÄ KOSKEVAT TIEDOT
      Sinulla on oikeus tietää, miksi sinut on pidätetty tai olet menettänyt vapautesi ja mitä sinun epäillään tehneen.
      C.   TULKKAUS JA KÄÄNNÖKSET
      Jos et puhu tai ymmärrä poliisin tai muiden toimivaltaisten viranomaisten käyttämää kieltä, sinulla on oikeus maksuttomaan tulkkausapuun. Tulkki voi auttaa sinua keskustelemaan avustajasi kanssa, ja hänellä on keskusteluja koskeva vaitiolovelvollisuus. Sinulla on oikeus saada käännös ainakin keskeisten asiakirjojen olennaisista osista, mukaan luettuina tuomarin mahdollisesti antama pidätystä tai vapaudenmenetystä koskeva määräys, mahdolliset syytteet ja tuomiot. Sinulle voidaan joissain tapauksissa antaa suullinen käännös tai yhteenveto.
      D.   OIKEUS VAIETA
      Et ole velvollinen vastaamaan poliisin tai muiden toimivaltaisten viranomaisten kysymyksiin, jotka koskevat väitettyä rikosta. Avustajasi voi auttaa sinua päättämään tästä.
      E.   OIKEUS TUTUSTUA ASIAKIRJOIHIN
      Kun sinut pidätetään ja menetät vapautesi, sinulla (tai avustajallasi) on oikeus tutustua keskeisiin asiakirjoihin, joita tarvitsette riitauttaaksenne pidätyksen tai vapaudenmenetyksen. Jos asia menee tuomioistuinkäsittelyyn, sinulla (tai avustajallasi) on oikeus tutustua sinun puolestasi tai sinua vastaan esitettävään todistusaineistoon.
      F.   ILMOITUS PIDÄTYKSESTÄ TAI VAPAUDENMENETYKSESTÄ TOISELLE HENKILÖLLE / ILMOITUS KONSULAATTIIN TAI SUURLÄHETYSTÖÖN
      Kun sinut pidätetään tai menetät vapautesi, ilmoita poliisille, jos haluat jonkun saavan tiedon vapaudenmenetyksestä, esimerkiksi perheenjäsenen tai työnantajasi. Joissakin tapauksissa oikeutta ilmoittaa vapaudenmenetyksestä toiselle henkilölle voidaan tilapäisesti rajoittaa. Poliisi ilmoittaa tällöin sinulle asiasta.
      Jos olet ulkomaalainen, ilmoita poliisille, jos haluat konsuliviranomaisen tai suurlähetystön saavan tiedon vapaudenmenetyksestä. Ilmoita myös poliisille, jos haluat ottaa yhteyttä konsuliviranomaisen tai suurlähetystön virkailijaan.
      G.   KIIREELLINEN LÄÄKINNÄLLINEN APU
      Kun sinut pidätetään tai menetät vapautesi, sinulla on oikeus kiireelliseen lääkinnälliseen apuun. Ilmoita poliisille, jos tarvitset tällaista apua.
      H.   VAPAUDENMENETYKSEN KESTO
      Pidätyksen jälkeen vapaudenmenetys voi kestää enintään … [täydennetään oikea määrä tunteja/päiviä]. Tämän ajan kuluttua sinut on joko vapautettava tai vietävä tuomarin kuultavaksi, ja tuomari päättää vapaudenmenetyksen jatkamisesta. Kysy avustajaltasi tai tuomarilta mahdollisuudesta riitauttaa pidätys, hakea vapaudenmenetyksen uudelleenkäsittelyä tai pyytää väliaikaista vapauttamista.

      LIITE II

         Eurooppalaisen pidätysmääräyksen nojalla pidätetyille henkilöille annettavan oikeuksia koskevan ilmoituksen suuntaa antava malli

      Mallin tarkoituksena on ainoastaan auttaa kansallisia viranomaisia niiden laatiessa oikeuksia koskevaa ilmoitustaan kansallisella tasolla. Jäsenvaltiot eivät ole velvollisia käyttämään tätä mallia. Oikeuksia koskevaa ilmoitustaan laatiessaan jäsenvaltiot voivat muuttaa tätä mallia saadakseen sen vastaamaan kansallisia sääntöjään ja lisätä muita hyödyllisiä tietoja.

      A.   TIEDOT EUROOPPALAISESTA PIDÄTYSMÄÄRÄYKSESTÄ
      Sinulla on oikeus saada tietoja eurooppalaisen pidätysmääräyksen sisällöstä, jonka nojalla sinut on pidätetty.
      B.   OIKEUS AVUSTAJAAN
      Sinulla on oikeus puhua luottamuksellisesti avustajan kanssa. Avustaja on poliisista riippumaton. Kysy poliisilta, jos tarvitset apua ottaaksesi yhteyttä avustajaan. Poliisi auttaa sinua siinä. Joissakin tapauksissa avustajan apu saattaa olla maksutonta. Pyydä lisätietoja poliisilta.
      C.   TULKKAUS JA KÄÄNNÖKSET
      Jos et puhu tai ymmärrä poliisin tai muiden toimivaltaisten viranomaisten käyttämää kieltä, sinulla on oikeus maksuttomaan tulkkausapuun. Tulkki voi auttaa sinua keskustelemaan avustajasi kanssa, ja hänellä on näitä keskusteluja koskeva vaitiolovelvollisuus. Sinulla on oikeus eurooppalaisen pidätysmääräyksen käännökseen ymmärtämälläsi kielellä. Sinulle voidaan joissain tapauksissa antaa suullinen käännös tai yhteenveto.
      D.   SUOSTUMUS
      Voit suostua tai olla suostumatta siihen, että sinut luovutetaan pidätysmääräyksen antaneeseen valtioon. Suostumus nopeuttaisi menettelyjä. [Lisätään mahdollisesti tietyissä jäsenvaltioissa: Tämän päätöksen muuttaminen myöhemmin saattaa olla vaikeaa tai jopa mahdotonta.] Pyydä viranomaisilta tai avustajaltasi lisätietoja.
      E.   KUULEMINEN
      Jos et suostu luovutukseen, sinulla on oikeus päästä oikeusviranomaisen kuultavaksi.