title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/26/EY, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta

text:
30.4.2004                 FI                                    Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 146/1
                              EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2004/26/EY,
                                                         annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004,
        liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan
                       jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 97/68/EY muuttamisesta
                                                      (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen1,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2,
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä3,
   sekä katsovat seuraavaa:
   1)      Direktiivillä 97/68/EY1 otetaan käyttöön puristussytytysmoottoreiden päästöjen raja-arvot kahdessa vaiheessa sekä pyydetään
           komissiota esittämään päästörajojen edelleen tiukentamista, ottaen huomioon puristussytytysmoottoreiden ilman
           pilaantumista aiheuttavien päästöjen rajoittamiseen yleisesti tarjolla olevat menetelmät ja ilman laadun tila.
   2)      Auto-Oil -ohjelmassa tehtyjen päätelmien mukaan yhteisön ilmanlaadun parantamiseksi tulevaisuudessa tarvitaan erityisesti
           otsoninmuodostukseen ja hiukkaspäästöihin kohdistuvia lisätoimenpiteitä.
   3)      Tieliikenteen ajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden päästöjen vähentämiseksi on jo yleisesti saatavilla kehittynyttä
           tekniikkaa, ja tätä tekniikkaa pitäisi suurelta osin voida soveltaa myös työkoneissa.
   4)      Vuoden 2010 tilannetta ajatellen on vielä jossain määrin epävarmaa, onko jälkikäsittelylaitteita kustannustehokasta käyttää
           hiukkaspäästöjen ja typen oksidien (NOx) päästöjen vähentämiseksi. Direktiivin tekninen uudelleentarkastelu olisi tehtävä
           ennen 31 päivää joulukuuta 2007, ja olisi tarvittaessa harkittava hiukkaspäästöjen raja-arvoja koskevia vapautuksia tai
           myöhennettyjä täytäntöönpanoajankohtia.
   5)      Tarvitaan muuttuvatilainen testimenettely, jolla voidaan kattaa toimintaolosuhteet, joihin tämäntyyppiset koneet joutuvat
           todellisessa käytössä. Testin olisi näin ollen sisällettävä, kohtuullisissa suhteissa, päästöt moottorista, joka on vielä kylmä.
   6)      Raja-arvot eivät saisi satunnaisesti valitussa kuormitustilassa ja määritetyllä käyttösäteellä ylittyä enemmällä kuin
           soveltuvalla prosenttiosuudella.
   7)      Lisäksi olisi estettävä estolaitteiden ja irrationaalisten päästöjenrajoitusstrategioiden käyttö.
   8)      Ehdotetut päästörajat olisi mahdollisuuksien mukaan sovitettava yhteen Yhdysvalloissa tapahtuvan kehityksen kanssa, jotta
           valmistajat voisivat markkinoida moottoriratkaisujaan maailmanlaajuisesti.
   9)      Päästönormeja olisi sovellettava myös rautatie- ja sisävesisovelluksille, jotta edistetään niiden asemaa ympäristöä säästävinä
           liikennemuotoina.
   10)     Jos tulevat raja-arvot saavutetaan liikkuvien työkoneiden osalta etuajassa, pitäisi olla mahdollista osoittaa se.
   1       EYVL C.
   2       EYVL C 220, 16.9.2003, s. 16.
   3       Euroopan parlamentin lausunto, annettu 21. lokakuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 30.
           maaliskuuta 2004 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).
   1       EYVL L 59, 27.2.1998, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2002/88/EY (EYVL L 35, 11.2.2003, s. 28).
 ---pagebreak--- L 146/2                   FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                               30.4.2004
    11)    Hiukkaspäästöjen ja typen oksidien päästöjen vaiheen III B ja IV päästörajojen noudattamiseen tarvittava tekniikka
           edellyttää, että polttoaineen rikkipitoisuutta pienennetään monissa jäsenvaltioissa nykyisin käytettyyn polttoaineeseen
           verrattuna. Olisi määriteltävä vertailupolttoaine, joka vastaa polttoainemarkkinoiden tilannetta.
    12)    Huomioon olisi otettava moottoreiden päästöominaisuudet koko niiden käyttöiän aikana. Päästöominaisuuksien
           huononemisen estämiseksi käyttöön olisi otettava kestävyysvaatimuksia.
    13)    Laitevalmistajia varten olisi otettava käyttöön erityisjärjestelyjä, jotta niillä olisi riittävästi aikaa suunnitella tuotteensa ja
           sopeuttaa pieninä sarjoina valmistettavien tuotteiden valmistus.
    14)    Tämän direktiivin tavoitetta, eli ilman laadun tulevan tilan parantamista, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden
           toimin, koska tarvittavat tuotteita koskevat päästörajoitukset on vahvistettava yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa
           toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa
           vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi
           tarpeen.
    15)    Näin ollen direktiivi 97/68/EY olisi muutettava vastaavasti,
    OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
                                                                      1 artikla
    Muutetaan direktiivi 97/68/EY seuraavasti:
    1)     Lisätään 2 artiklaan seuraavat luetelmakohdat:
           "–      'sisävesialuksella' sisävesikäyttöön tarkoitettua alusta, jonka pituus on vähintään 20 metriä ja jonka liitteessä I olevan
                   2 jakson 2.8a kohdassa määritellyn kaavan mukainen tilavuus on vähintään 100 kuutiometriä, tai hinaajaa tai
                   työntöalusta, joka on rakennettu hinaamaan tai työntämään tai siirtämään vierellään aluksia, joiden pituus on
                   vähintään 20 metriä.
           'Sisävesialuksen' määritelmään eivät sisälly:
           –       matkustaja-alukset, jotka voivat kuljettaa enintään 12 matkustajaa miehistön lisäksi;
           –       huviveneet, joiden pituus on alle 24 metriä (siten kuin ne on määritelty huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien,
                   asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 16 päivänä kesäkuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja
                   neuvoston direktiivin 94/25EY* 1 artiklan 2 kohdassa);
           –       valvontaviranomaisille kuuluvat virka-alukset;
           –       palontorjunta-alukset;
           –       laivaston alukset;
           –       yhteisön kalastusalusrekisterissä olevat kalastusalukset;
           –       merialukset, mukaan luettuina merihinaajat ja -työntöalukset, jotka liikennöivät tai joiden tukikohta on
                   vuorovesialueella tai väliaikaisesti sisävesillä, jos niillä on liitteessä I olevan 2 jakson 2.8b kohdassa määritelty
                   voimassa oleva katsastustodistus tai turvallisuuskirja.
           –       'alkuperäisellä laitevalmistajalla' tarkoitetaan tietyntyyppisen liikkuvan työkoneen valmistajaa;
           –       'joustavuusjärjestelmällä' tarkoitetaan menettelyä, jonka avulla moottorivalmistaja voi saattaa markkinoille, kahden
                   perättäisen raja-arvovaiheen välisenä aikana, rajoitetun määrän moottoreita, jotka asennetaan liikkuviin työkoneisiin,
                   joiden päästöt noudattavat ainoastaan edellisen vaiheen raja-arvoja.
           ____________
           *       EYVL L 164, 30.6.1994, s. 15. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003
                   (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1)."
    2)     Muutetaan 4 artiklaa seuraavasti:
           a)      Lisätään 2 kohdan loppuun seuraava teksti:
                   "Liitettä VIII muutetaan 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti."
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                               L 146/3
          b)       Lisätään 6 kohta seuraavasti:
                   "6.      Puristussytytysmoottorit, joita käytetään muussa tarkoituksessa kuin veturien, moottorivaunujen ja
                   sisävesialusten käyttövoimana, voidaan saattaa markkinoille 'joustavan järjestelmän' mukaisesti soveltamalla
                   liitteessä XIII tarkoitettua menettelyä 1–5 kohdan lisäksi."
   3)     Lisätään 6 artiklaan seuraava kohta:
          "5.      'Joustavan järjestelmän' mukaisesti markkinoille saatetuissa puristussytytysmoottoreissa on oltava liitteen XIII
          mukaiset merkinnät."
   4)     Lisätään 7 artiklan jälkeen seuraava artikla:
          "7 a artikla
          Sisävesialukset
          1.       Seuraavia säännöksiä sovelletaan sisävesialuksiin asennettaviin moottoreihin. 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta ennen kuin
          Reinin navigaation keskuskomissio (jäljempänä CCNR) tunnustaa tässä direktiivissä määritettyjen vaatimusten ja Reinin
          navigaatiota koskevassa Mannheimin yleissopimuksessa määritettyjen vaatimusten vastaavuuden ja komissiolle ilmoitetaan
          asiasta.
          2.       Jäsenvaltiot eivät voi evätä 30 päivään kesäkuuta 2007 saakka sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka
          täyttävät CCNR:n vaiheessa I määritetyt vaatimukset, joita koskevat päästöjen raja-arvot on määritetty liitteessä XIV.
          3.       Jäsenvaltiot eivät voi evätä 1 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen ja sellaisten lisäraja-arvojen voimaansaattamiseen
          saakka, jotka aiheutuvat tämän direktiivin tarkistamisesta edelleen, sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka
          täyttävät CCNR:n vaiheessa II määritetyt vaatimukset, joita koskevat päästöjen raja-arvot on määritetty liitteessä XV.
          4.       Liitettä VII mukautetaan 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti siten, että se sisältää ne lisä- ja erityistiedot,
          joita voidaan tarvita sisävesialuksiin asennettavien moottoreiden tyyppihyväksyntätodistusta varten.
          5.       Tätä direktiiviä sovellettaessa sisävesialuksen mahdollista apumoottoria, jonka teho on yli 560 kW, koskevat samat
          vaatimukset kuin käyttövoimamoottoreita."
   5)     Muutetaan 8 artikla seuraavasti:
          a)       Korvataan otsikko seuraavasti: "Markkinoille saattaminen".
          b)       Korvataan 1 kohta seuraavasti:
                   1.       Jäsenvaltiot eivät saa evätä sellaisten moottoreiden markkinoille saattamista, jotka vastaavat tämän direktiivin
                   vaatimuksia, riippumatta siitä, onko ne jo asennettu koneistoon."
          c)       Lisätään 2 kohdan jälkeen seuraava kohta:
                   "2 a. Jäsenvaltiot eivät saa myöntää sisävesialusten teknisistä vaatimuksista 4 päivänä lokakuuta 1982 annetulla
                   neuvoston direktiivillä 82/714/ETY* vahvistettua yhteisön sisävesialusten katsastustodistusta aluksille, joiden
                   moottorit eivät vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.
                   ______
                   *
                            EYVL 301, 28.10.1982, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla."
   6)     Muutetaan 9 artikla seuraavasti:
          a)       Korvataan 3 kohdan johdantovirke seuraavasti: "Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä moottorityypiltä tai
                   -perheeltä ja kieltäydyttävä myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa sekä evättävä kaikki muutkin
                   tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin on asennettu vielä markkinoille saattamaton moottori".
          b)       Lisätään 3 kohdan jälkeen seuraavat kohdat:
                   "3a.     VAIHEEN III A MOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT H, I, J, K)
                            Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
                            antamasta liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta
                            työkoneilta, joihin vielä markkinoille saattamaton moottori on asennettu
                            (        H: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta,
                                     joiden teho on 130 kW $ P $ 560 kW,
 ---pagebreak--- L 146/4            FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                        30.4.2004
                     (        I: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta,
                              joiden teho on 75 kW $ P < 130 kW,
                     (        J: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta,
                              joiden teho on 37 kW $ P < 75 kW,
                     (        K: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta,
                              joiden teho on 19 kW $ P < 37 kW,
                     jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkas- ja kaasupäästöt eivät noudata
                     liitteessä I olevassa 4.1.2.4 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.
            3b.      VAIHEEN III A VAKIONOPEUSMOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT H,
                     I, J, K)
                     Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
                     antamasta liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta
                     työkoneilta, joihin vielä markkinoille saattamaton moottori on asennettu
                     –        luokan H vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho
                              on 130 kW $ P $ 560 kW,
                     –        luokan I vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho
                              on 75 kW $ P < 130 kW,
                     –        luokan J vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho
                              on 37 kW $ P < 75 kW,
                     –        luokan K vakionopeusmoottorit: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho
                              on 19 kW $ P < 37 kW,
                     jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät
                     noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.
        3c. VAIHEEN III B MOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT L, M, N, P)
            Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä antamasta
            liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta, joihin on
            asennettu vielä markkinoille saattamaton moottori
            –        L: 31 päivän joulukuuta 2009 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden
                     teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,
            –        M: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden
                     teho on 75 kW ≤ P < 130 kW,
            –        N: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden
                     teho on 56 kW ≤ P < 75 kW,
            –         P: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden
                     teho on 37 kW ≤ P < 56 kW,
            jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata
            liitteessä I olevassa 4.1.2.5 kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.
        3d. VAIHEEN IV MOOTTOREIDEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKAT Q ja R)
            Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
            myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa ja evättävä kaikki muutkin tyyppihyväksynnät liikkuvilta työkoneilta,
            joihin on asennettu vielä markkinoille saattamaton moottori
            –        Q: 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden
                     teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,
            –        R: 30 päivän syyskuuta 2013 jälkeen moottoreiden (muiden kuin vakionopeusmoottoreiden) osalta, joiden
                     teho on 56 kW ≤ P < 130 kW,
            jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata
            liitteessä I olevassa 4.1.2.6. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.
 ---pagebreak--- 30.4.2004            FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                          L 146/5
          3e. SISÄVESIALUKSISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III A KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN
              TYYPPIHYVÄKSYNTÄ (MOOTTORILUOKKA V)
              Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
              myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa
              V1:1: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 37 kW tai enemmän ja iskutilavuus
              sylinteriä kohti alle 0,9 l,
              V1:2: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 0,9 l tai enemmän, mutta alle 1,2
              l sylinteriä kohti,
              V1:3: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 1,2 l tai enemmän, mutta alle 2,5
              l sylinteriä kohti ja teho 37 kW ≤ P < 75 kW,
              V1:4: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on 2,5 l tai enemmän, mutta alle 5 l
              sylinteriä kohti,
              V2: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen moottoreiden osalta, joiden iskutilavuus on yli 5 l sylinteriä kohti,
              jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata
              liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.
          3f. MOOTTORIVAUNUISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III A KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN
              TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
              Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
              myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa
              –        RC:A: 30 päivän kesäkuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW,
              jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata
              liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.
          3g. MOOTTORIVAUNUISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III B KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN
              TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
              Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
              myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa
              –        RC:B: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW,
              jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata
              liitteessä I olevassa 4.1.2.5. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja.
          3h. VETUREISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III A KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN
              TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
              Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
              myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa
              –        RL:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 130 kW ≤ P ≤ 560 kW,
              –        RH:A: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on 560 kW < P,
              jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät noudata
              liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja. Tämän kohdan säännöksiä ei
              sovelleta edellä mainittuihin moottorityyppeihin ja -perheisiin silloin, kun on tehty sopimus moottorin ostamisesta
              ennen ...* ja edellyttäen, että moottori saatetaan markkinoille viimeistään kahden vuoden kuluttua kyseiseen
              veturiluokkaan sovellettavasta päivämäärästä.
              _____________
              *        Tämän direktiivin voimaantulopäivä."
 ---pagebreak--- L 146/6            FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                         30.4.2004
        3i. VETUREISSA KÄYTETTÄVIEN VAIHEEN III B KÄYTTÖVOIMAMOOTTOREIDEN
            TYYPPIHYVÄKSYNTÄ
            Jäsenvaltioiden on evättävä tyyppihyväksyntä seuraavilta moottorityypeiltä tai -perheiltä ja kieltäydyttävä
            myöntämästä liitteen VII mukaista asiakirjaa
            –        R:B: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen moottoreiden osalta, joiden teho on yli 130 kW
                     jos moottori ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia ja jos moottorin hiukkaspäästöt ja kaasupäästöt eivät
                     noudata liitteessä I olevassa 4.1.2.4. kohdassa olevassa taulukossa esitettyjä raja-arvoja. Tämän kohdan
                     säännöksiä ei sovelleta edellä mainittuihin moottorityyppeihin ja -perheisiin silloin, kun on tehty sopimus
                     moottorin ostamisesta ennen ...* ja edellyttäen, että moottori saatetaan markkinoille viimeistään kahden
                     vuoden kuluttua kyseiseen veturiluokkaan sovellettavasta päivämäärästä.
            _____________
            *        Tämän direktiivin voimaantulopäivä."
        c)  Korvataan 4 kohdan otsikko seuraavasti:
                     "MARKKINOILLE SAATTAMINEN; MOOTTORIN VALMISTUSPÄIVÄMÄÄRÄT"
        d)  Lisätään alakohta seuraavasti
            "4 a. Seuraavassa esitettyjen päivämäärien jälkeen, lukuun ottamatta kolmansiin maihin vietäväksi tarkoitettuja
                     koneita ja moottoreita, jäsenvaltioiden on sallittava moottoreiden, riippumatta siitä, onko ne jo asennettu
                     koneisiin, markkinoille saattaminen ainoastaan, jos ne vastaavat tämän direktiivin vaatimuksia, ja ainoastaan,
                     jos moottori on hyväksytty 2 ja 3 kohdassa määriteltyjen luokkien mukaisesti, sanotun kuitenkaan
                     rajoittamatta 7 a artiklan ja 9 artiklan 3 g ja 3 h kohdan soveltamista.
                     Vaihe III A muut kuin vakionopeusmoottorit
                     (       luokka H: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen
                     (       luokka I: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen
                     (       luokka J: 31 päivän joulukuuta 2007 jälkeen
                     (       luokka K: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen
                     Vaihe III A: sisävesialusten moottorit
                     (       luokka V1:1: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen
                     (       luokka V1:2: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen
                     (       luokka V1:3: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen
                     (       luokka V1:4: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen
                     (       luokat V2: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen
                     Vaihe III A: vakionopeusmoottorit
                     –       luokka H: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen
                     –       luokka I: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen
                     –       luokka J: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen
                     –       luokka K: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen
                     Vaihe III A: moottorivaunujen moottorit
                     –       luokka RC:A: 31 päivän joulukuuta 2005 jälkeen
                     Vaihe III A: veturien moottorit
                     –       luokka RL:A: 31 päivän joulukuuta 2006 jälkeen
                     –       luokka RH:A: 31 päivän joulukuuta 2008 jälkeen
                     Vaihe III B muut kuin vakionopeusmoottorit
                     –       luokka L: 31 päivän joulukuuta 2010 jälkeen
                     –       luokka M: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen
                     –       luokka N: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen
                     –       luokka P: 31 päivän joulukuuta 2012 jälkeen
                     Vaihe III B: moottorivaunujen moottorit
                     –       luokka RC:B: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen
                     Vaihe III B: veturien moottorit
                     –       luokka R:B: 31 päivän joulukuuta 2011 jälkeen
                     Vaihe IV muut kuin vakionopeusmoottorit
                     –       luokka Q: 31 päivän joulukuuta 2013 jälkeen
                     –       luokka R: 31 päivän joulukuuta 2014 jälkeen
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                                L 146/7
                           Edellä olevia vaatimuksia lykätään kussakin luokassa kahdella vuodella sellaisten moottoreiden osalta, jotka
                           on valmistettu ennen mainittuja päivämääriä.
                           Yhtä päästöjen raja-arvojen vaihetta varten myönnetyn luvan voimassaolo päättyy raja-arvojen seuraavan
                           vaiheen pakollisen täytäntöönpanon alkaessa."
          e)      Lisätään seuraava kohta:
                  "4 b. Vaiheen III A, III B ja IV etuajassa saavuttamisen osoittava merkintä
                  Jäsenvaltiot sallivat, että moottorityypit tai -perheet, jotka täyttävät liitteessä I olevan 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6
                  kohdan taulukossa esitetyt raja-arvot ennen tämän artiklan 4 kohdassa asetettuja määräaikoja, voidaan varustaa
                  erityismerkinnöillä, jotka osoittavat, että kyseiset laitteet täyttävät vaadittavat raja-arvot ennen asetettuja
                  määräaikoja."
   7)     Muutetaan 10 artiklaa seuraavasti:
          a)      Korvataan 1 ja 1a kohta seuraavilla kohdilla:
                  "1.      8 artiklan 1 ja 2 kohdassa, 9 artiklan 4 kohdassa ja 9a artiklan 5 kohdassa esitettyjä vaatimuksia ei sovelleta
                  –        asevoimien käyttämiin moottoreihin,
                  –        moottoreihin, joille on myönnetty poikkeus 1a ja 2 kohdan mukaisesti,
                  –        moottoreihin, joita käytetään pääasiassa pelastusveneiden vesille laskemiseen ja ylös nostamiseen
                           tarkoitetuissa koneissa,
                  –        moottoreihin, joita käytetään pääasiassa rannalla vesille laskettavien alusten vesille laskemiseen ja maihin
                           nostamiseen tarkoitetuissa koneissa.
                  1 a.     Vaihtomoottorien, lukuun ottamatta moottorivaunujen, vetureiden ja sisävesialusten käyttövoimamoottoreita,
                           on täytettävä raja-arvot, jotka vaihdettavan moottorin oli täytettävä silloin, kun se alun perin saatettiin
                           markkinoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 a artiklan ja 9 artiklan 3 g ja 3 h kohdan soveltamista.
                           Teksti "VAIHTOMOOTTORI" on liitettävä moottoriin kiinnitettävään merkintään tai sisällytettävä omistajan
                           käyttöoppaaseen."
          b)      Lisätään seuraavat kohdat:
                  "5.      Moottoreiden markkinoille saattamisessa voidaan soveltaa liitteen XIII säännösten mukaista 'joustavaa
                  järjestelmää'.
                  6.       2 kohtaa ei sovelleta sisävesialuksiin asennettaviin käyttövoimamoottoreihin.
                  7.       Jäsenvaltioiden on sallittava liitteen I A (i) ja A (ii) kohdassa määritetyllä tavalla moottoreiden markkinoille
                  saattaminen soveltaen 'joustavaa järjestelmää' soveltamalla liitteen XIII säännösten mukaisesti."
   8)     Muutetaan liitteet seuraavasti:
          a)      Muutetaan liitteet I, III, V, VII ja XII tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.
          b)      Korvataan liite VI tämän direktiivin liitteellä II.
          c)      Lisätään uusi liite XIII tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.
          d)      Lisätään uusi liite XIV tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti.
          e)      Lisätään uusi liite XV tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti.
          ja muutetaan vastaavasti olemassa olevien liitteiden luetteloa.
                                                                     2 artikla
   Viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2007 komissio
   a)     arvioi uudelleen työkoneiden päästöselvitysarvioitaan ja tarkastelee erityisesti mahdollisia ristiintarkastuksia ja
          korjauskertoimia,
 ---pagebreak--- L 146/8                     FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                         30.4.2004
    b)       tarkastelee käytettävissä olevaa tekniikkaa, kustannus-hyötysuhde mukaan luettuna, vahvistaakseen vaiheiden III B ja IV
             raja-arvot ja arvioidakseen mahdollista tarvetta ottaa käyttöön uusia joustomahdollisuuksia, poikkeuksia tai myöhäisempiä
             täytäntöönpanoajankohtia tietyntyyppisille laitteille tai moottoreille ja ottaen huomioon kausiluonteisissa sovelluksissa
             käytettäviin liikkuviin työkoneisiin asennetut moottorit,
    c)       arvioi testisyklien soveltamista moottorivaunujen ja veturien moottoreihin ja, veturien moottorien osalta, päästöjen raja-
             arvojen edelleen alentamisesta aiheutuvia kustannuksia ja hyötyä typen oksidien jälkikäsittelyteknologian soveltamisen
             kannalta,
    d)       tarkastelee tarvetta ottaa käyttöön uusia raja-arvoja sisävesialuksissa käytettäville moottoreille ottaen huomioon päästöjen
             jälkipuhdistuksen vaihtoehtojen teknisen ja taloudellisen toteutettavuuden tässä sovelluksessa,
    e)       tarkastelee tarvetta vahvistaa päästöjen raja-arvot moottoreille, joiden teho on alle 19 kW tai yli 560 kW,
    f)       tarkastelee vaiheen III B ja IV standarditasojen saavuttamiseen käytettävien teknologioiden edellyttämien polttoaineiden
             saatavuutta,
    g)       tarkastelee moottoreiden käyttöehtoja, jotka koskevat sallittuja enimmäisosuuksia, joilla liitteessä I olevassa 4.1.2.5 ja 4.1.2.6
             kohdassa esitetyt päästöjen raja-arvot voidaan ylittää, ja esittelee soveltuvilta osin ehdotuksia direktiivin tekniseksi
             mukauttamiseksi direktiivin 97/68/EY 15 artiklassa mainitun menettelyn mukaisesti,
    h)       arvioi, onko tarpeen laatia käytössä olevien laitteiden vaatimusmukaisuuden valvontajärjestelmä, ja tutkii mahdollisia
             vaihtoehtoja sen soveltamista varten,
    i)       tarkastelee yksityiskohtaisia sääntöjä testisyklissä huijaamisen (cycle beating) ja testisyklin kiertämisen (cycle by-pass)
             torjumiseksi
    ja antaa tarvittaessa ehdotuksia Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
                                                                        3 artikla
    1.       Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset
    voimaan viimeistään ...*. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
    Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne
    virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltiot säätävät siitä, miten viittaukset tehdään.
    2.       Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset
    kirjallisina komissiolle.
                                                                        4 artikla
    Jäsenvaltiot määrittävät seuraamukset, joita sovelletaan tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen, ja
    ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin niiden täytäntöönpanoa varten. Säädettyjen seuraamusten on oltava tehokkaita,
    oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään ...* ja ilmoitettava niiden
    muutoksista niin pian kuin mahdollista.
                                                                        5 artikla
    Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa
    lehdessä.
                                                                        6 artikla
    Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
    Tehty Strasbourgissa 21 päivänä huhtikuuta 2004
                    Euroopan parlamentin puolesta                                                 Neuvoston puolesta
                                Puhemies                                                             Puheenjohtaja
                                P. COX                                                                D. ROCHE
    *
             12 kuukauden kuluttua direktiivin voimaantulosta.
    *
             12 kuukauden kuluttua direktiivin voimaantulosta.
 ---pagebreak--- 30.4.2004              FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                            L 146/9
                                                                     LIITE I
   1.     MUUTETAAN LIITE I SEURAAVASTI:
   1)     MUUTETAAN 1 JAKSO SEURAAVASTI:
          a)     Korvataan A kohta seuraavasti:
          "A:    Ne on tarkoitettu ja ne soveltuvat liikkumiseen tai liikuttamiseen tiellä tai tiettä ja niissä on
                 i)      puristussytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on vähintään 19 kW mutta enintään 560 kW
                         ja jota käytetään vaihtelevalla nopeudella eikä samalla vakionopeudella
                 tai
                 ii)     puristussytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on vähintään 19 kW mutta enintään 560 kW
                         ja jota käytetään vakionopeudella. Rajoja sovelletaan vasta 31. päivästä joulukuuta 2006 alkaen
                 tai
                 iii)    bensiinikäyttöinen kipinäsytytysmoottori, jonka 2.4. kohdan mukainen nettoteho on enintään 19 kW
                 tai
                 iv)     moottoreita, jotka on suunniteltu käyttövoimaksi moottorivaunuihin, jotka ovat omalla käyttövoimallaan
                         kiskoilla kulkevia, erityisesti tavaroiden ja/tai matkustajien kuljettamiseen suunniteltuja ajoneuvoja
                 tai
                 v)      moottoreita, jotka on suunniteltu käyttövoimaksi vetureihin, jotka ovat omalla käyttövoimallaan kiskoilla
                         kulkevia, rahdin, matkustajien ja muiden laitteiden kuljettamiseen suunniteltuja laitteita, mutta joita itseään ei
                         ole suunniteltu tai tarkoitettu niiden kuljettamiseen (veturissa työskenteleviä matkustajia lukuun ottamatta).
                         Apumoottoreita tai moottoreita, jotka on tarkoitettu voimanlähteeksi laitteisiin, jotka on suunniteltu
                         suorittamaan ylläpito- tai rakennustyötä kiskoilla, ei luokitella tähän kohtaan, vaan kohtaan A(i).";
          b)     Korvataan B kohta seuraavasti:
                 "B. laivoja, sisävesialuksia lukuun ottamatta".
          c)     Poistetaan C kohta.
   2)     Muutetaan 2 jakso seuraavasti:
          a)     Lisätään seuraava:
                 "2.8a   vähintään 100 kuutiometrin tilavuudella sisävesialuksen tilavuutta, joka on laskettu aluksen pituuden (L),
                         leveyden (B) ja syväyksen (T) tulona, kun L on aluksen rungon enimmäispituus ilman peräsintä ja rainea,
                         B laidoituksen ulkoreunaan mitattu rungon enimmäisleveys metreinä (ilman siipirattaita, lepuuttajia ja
                         vastaavia) ja T rungon, kaaria lukuun ottamatta, tai kölin alimman pisteen ja enimmäissyväystason välinen
                         kohtisuora etäisyys,
                 2.8b    voimassa olevalla purjehdusluvalla tai turvallisuuskirjalla
                         a)       todistusta ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen
                                  (SOLAS), sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaavaa todistusta, tai
                         b)       todistusta vuonna 1966 tehdyn kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen, sellaisena kuin se on
                                  muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta tai vastaavaa todistusta, ja IOPP-todistusta alusten
                                  aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973 tehdyn kansainvälisen
                                  yleissopimuksen (MARPOL), sellaisena kuin se on muutettuna, vaatimusten mukaisuudesta,
                 2.8c    estolaitteella laitetta, joka mittaa tai havainnoi käyttöparametrejä tai reagoi niihin aktivoidakseen,
                         muuttaakseen, viivästääkseen tai deaktivoidakseen päästöjenrajoitusjärjestelmän jonkin osan tai toiminnan
                         siten, että päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuus liikkuvan työkoneen normaalin käytön aikana alenee, ellei
                         kyseisen laitteen käyttöä ole olennaisesti sisällytetty sovellettavan päästötestin hyväksymismenettelyyn,
                 2.8d    irrationaalisella päästöjen rajoitusstrategialla strategiaa tai toimenpidettä, joka vähentää
                         päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuutta liikkuvan työkoneen normaaleissa käyttöolosuhteissa sen tason
                         alapuolelle, joka odotetaan saavutettavan sovellettavissa päästötestimenettelyissä."
 ---pagebreak--- L 146/10                   FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                      30.4.2004
    b)      Lisätään kohta seuraavasti:
            "2.17     testisyklillä useiden testipisteiden, joille kullekin on määritetty nopeus ja vääntömomentti, muodostamaa jaksoa;
                      moottorin on noudatettava määritettyä nopeutta ja vääntömomenttia joko vakaassa tilassa (NRSC-testi) tai
                      muuttuvissa käyttöolosuhteissa (NRTC-testi)."
    c)      Nykyisestä 2.17 kohdasta tulee 2.18 kohta ja se korvataan seuraavasti:
    "2.18. Symbolit ja lyhenteet
    2.18.1 Testiparametrien symbolit
      Symboli      Yksikkö           Termi
      A/Fst        -                 Stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde
      AP           m²                Isokineettisen näytteenottimen poikkileikkauspinta-ala
      AT           m²                Pakoputken poikkileikkauspinta-ala
      Aver                           Painotetut keskiarvot seuraaville:
                   m3/h              - tilavuusvirta
                   kg/h              - massavirta
      C1           -                 Hiilivedyn hiiliekvivalentti
      Cd           -                 SSV:n purkauskerroin
      Conc         ppm               Pitoisuus (nimetty aineosa alaindeksinä)
                   tilavuus
      Concc        ppm               Taustakorjattu pitoisuus
                   tilavuus
      Concd        ppm               Laimennusilmassa mitattu epäpuhtauspitoisuus
                   tilavuus
      Conce        ppm               Laimennetussa pakokaasussa mitattu epäpuhtauspitoisuus
                   tilavuus
      d            m                 Halkaisija
      DF           -                 Laimennuskerroin
      fa           -                 Laboratorion ilmanpainekerroin
      GAIRD        kg/h              Imuilman massavirta kuivapainon perusteella
      GAIRW        kg/h              Imuilman massavirta märkäpainon perusteella
      GDILW        kg/h              Laimennusilman massavirta märkäpainon perusteella
      GEDFW        kg/h              Ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella
      GEXHW        kg/h              Pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella
      GFUEL        kg/h              Polttoaineen massavirta
      GSE          kg/h              Näytteeksi otetun pakokaasun massavirta
      GT           cm3/min           Merkkikaasuvirta
      GTOTW        kg/h              Laimennetun pakokaasun massavirta märkäpainon perusteella
      Ha           g/kg              Imuilman absoluuttinen kosteus
      Hd           g/kg              Laimennusilman absoluuttinen kosteus
      HREF         g/kg              Absoluuttisen kosteuden vertailuarvo (10,71 g/kg)
      i            -                 Alaindeksi, joka ilmaisee yksittäistä moodia (NRSC-testi)
                                     tai hetkellistä arvoa (NRTC-testi)
      KH           -                 Kosteuskorjauskerroin NOx:lle
      Kp           -                 Kosteuskorjauskerroin hiukkasille
      KV           -                 CFV-kalibrointifunktio
      KW,a         -                 Imuilman korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen
      KW,d         -                 Laimennetun ilman korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen
      KW,e         -                 Laimennetun pakokaasun korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen
      KW,r         -                 Raakapakokaasun korjauskerroin kuiva/märkä-arvon suhteen
      L            %                 Vääntömomentti prosentteina suhteessa testipyörimisnopeuden suurimpaan vääntömomenttiin
      Md           mg                Kerätyn laimennusilman hiukkasnäytteen massa
      MDIL         kg                Hiukkasnäytesuodattimien läpi ajetun laimennusilmanäytteen massa
      MEDFW        kg                Ekvivalentin laimennetun pakokaasun massa syklin aikana
      MEXHW        kg                Pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana
      Mf           mg                Kerätyn hiukkasnäytteen massa
      Mf,p         mg                Ensisijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa
      Mf,b         mg                Toissijaiseen suodattimeen kerätyn hiukkasnäytteen massa
      Mgas         g                 Kaasumaisen epäpuhtauden kokonaismassa syklin aikana
      MPT          g                 Hiukkasten kokonaismassa syklin aikana
      MSAM         kg                Hiukkasnäytesuodattimien läpi ajetun laimennetun pakokaasunäytteen massa
      MSE          kg                Näytteeksi otetun pakokaasun massa syklin aikana
      MSEC         kg                Toisiolaimennusilman massa
      MTOT         kg                Kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana
      MTOTW        kg                Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                          L 146/11
     Symboli       Yksikkö        Termi
                                  märkäpainon perusteella
     MTOTW,I       kg             Laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun hetkellinen massa märkäpainon
                                  perusteella
     mass          g/h            Päästöjen massavirtaa ilmaiseva alaindeksi
     NP            -              PDP:n kokonaiskierrosluku syklin aikana
     nref          min-1          Moottorin viitekierrosnopeus NRTC-testissä
      n" sp        s-2            Moottorin kierrosnopeuden derivaatta
     P             kW             Teho, jarrukorjaamaton
     p1            kPa            Ilmanpaineen alittava alipaine PDP:n pumpun syötössä
     PA            kPa            Absoluuttinen paine
     Pa            kPa            Moottorin imuilman kyllästymishöyrypaine
                                  (ISO 3046: psy= PSY-testiympäristö)
     PAE           kW             Testiä varten asennettujen apulaitteiden, joita ei tämän liitteen 2.4. kohdan mukaan vaadita, ottama
                                  ilmoitettu kokonaisteho
     PB            kPa            Kokonaisilmanpaine (ISO 3046):
                                  Px = PX Ympäristön kokonaisilmanpaine
                                  Py = PY Testitilan kokonaisilmanpaine
     pd            kPa            Laimennusilman kyllästymishöyrypaine
     PM            kW             Suurin teho testipyörimisnopeudella testiolosuhteissa (katso liite VII, lisäys 1)
     Pm            kW             Testialustassa mitattu teho
     ps            kPa            Kuiva ilmanpaine
     q             -              Laimennussuhde
     Qs            m³/s           CVS-tilavuusvirta
     r             -              SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde
     r             -              Isokineettisen näytteenottimen ja pakoputken poikkileikkauspinta-alojen suhde
     Ra            %              Imuilman suhteellinen kosteus
     Rd            %              Laimennusilman suhteellinen kosteus
     Re            -              Reynoldsin luku
     Rf            -              FID-vastetekijä
     T             K              Absoluuttinen lämpötila
     t             s              Mittausaika
     Ta            K              Imuilman absoluuttinen lämpötila
     TD            K              Absoluuttinen kastepistelämpötila
     Tref          K              Paloilman vertailulämpötila (298 K)
     Tsp           N·m            Muuttuvatilaisen testisyklin vaadittu vääntömomentti
     t10           s              Aikaväli askelsyötteestä 10 prosenttiin lopullisesta lukemasta
     t50           s              Aikaväli askelsyötteestä 50 prosenttiin lopullisesta lukemasta
     t90           s              Aikaväli askelsyötteestä 90 prosenttiin lopullisesta lukemasta
     ∆ti           s              Näyteväli määritettäessä CFV-laitteen hetkellistä virtaamaa
     V0            m³/kierros     PDP:n todellinen tilavuusvirta
     Wact          kWh            NRTC:n todellinen sykliteho
     WF            -              Painotuskerroin
     WFE           -              Tehollinen painotuskerroin
     X0            m³/kierros     PDP:n tilavuusvirran kalibrointifunktio
     ΘD            kg·m2          Pyörrevirtadynamometrin pyörimishitaus
     ß             -              SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan
     "             -              Suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde: todellinen ilman ja polttoaineen suhde jaettuna
                                  stoikiometrisellä ilman ja polttoaineen suhteella
     "EXH          kg/m³          Pakokaasun tiheys
            2.18.2 Kemiallisten aineosien symbolit
                                     CH4                 Metaani
                                     C3H8                Propaani
                                     C2H6                Etaani
                                     CO                  Hiilimonoksidi
                                     CO2                 Hiilidioksidi
                                     DOP                 Dioktyyliftalaatti
                                     H2O                 Vesi
                                     HC                  Hiilivedyt
                                     NOx                 Typen oksidit
                                     NO                  Typpioksidi
                                     NO2                 Typpidioksidi
                                     O2                  Happi
                                     PT                  Hiukkaset
                                     PTFE                Polytetrafluorieteeni
 ---pagebreak--- L 146/12                    FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                          30.4.2004
             2.18.3 Lyhenteet
                                   CFV                   Kriittisen virtauksen venturi
                                   CLD                   Kemiluminesenssi-ilmaisin
                                   FID                   Liekki-ionisaatioilmaisin
                                   HCLD                  Lämmitettävä kemiluminesenssi-ilmaisin
                                   HFID                  Lämmitettävä liekki-ionisaatioilmaisin
                                   NDIR                  Ei-dispersiivinen infrapuna-analysaattori
                                   NRSC                  Työkoneiden vakiotilainen testisykli
                                   NRTC                  Työkoneiden muuttuvatilainen testisykli
                                   PDP                   Syrjäytyspumppu
                                   SSV                   Aliääniventuri"
    3)       Muutetaan 3 jakso seuraavasti:
             a)       Lisätään 3.1.4 kohta seuraavasti:
                      "3.1.4.          liitteen XIII mukaiset merkinnät, jos moottori on saatettu markkinoille joustavaa järjestelmää
                                       koskevien säännösten mukaisesti."
    4)       Muutetaan 4 jakso seuraavasti:
             a)       Lisätään jakson 4.1.1 loppuun seuraava:
                      "Kaikkien moottorien, jotka päästävät veden sekaisia pakokaasuja, pakokaasujärjestelmä on varustettava liitännällä,
                      joka sijaitsee moottorista virtaussuuntaan ennen kohtia, joissa pakokaasu joutuu kosketuksiin veden (tai muun
                      jäähdytys/puhdistusväliaineen) kanssa, ja johon voidaan tilapäisesti liittää laitteita näytteiden ottamiseksi kaasu- ja
                      hiukkaspäästöistä. On tärkeää, että tämän liitännän kautta pakokaasusta saadaan hyvin sekoittunut edustava näyte.
                      Liitännän on oltava sisäisesti kierteitetty standardikierteillä, joiden koko on enintään puoli tuumaa, ja suljettu tulpalla,
                      kun liitäntää ei käytetä (vastaavat liitännät ovat sallittuja)."
             b)       Lisätään kohta seuraavasti:
                      "4.1.2.4.        Hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt yhteensä sekä hiukkaspäästöt eivät saa
                                       vaiheessa IIIA ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä määriä:
                 Muissa sovelluksissa kuin sisävesialuksissa, vetureissa ja moottorivaunuissa käytettävät työntövoimamoottorit:
    Luokka: Nettoteho                            Hiilimonoksidi                Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä         Hiukkaset
    (P)                                          (CO)                          (HC+NOx)                                     (PT)
    (kW)                                         (g/kWh)                       (g/kWh)                                      (g/kWh)
    H: 130 kW $ P $ 560 kW                       3,5                           4,0                                          0,2
    I: 75 kW $ P < 130 kW                        5,0                           4,0                                          0,3
    J: 37 kW $ P < 75 kW                         5,0                           4,7                                          0,4
    K: 19 kW $ P < 37 kW                         5,5                           7,5                                          0,6
                                                       Sisävesialuksissa käytettävät moottorit:
    Luokka: Iskutilavuus / nettoteho             Hiilimonoksidi                Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä         Hiukkaset
    (SV/P)                                       (CO)                          (HC+NOx)                                     (PT)
    (litraa sylinteriä kohden/kW)                (g/kWh)                       (g/kWh)                                      (g/kWh)
    V1:1 SV < 0,9 ja P ≥37 kW                    5,0                           7,5                                          0,40
    V1:2 0,9 $ SV < 1,2                          5,0                           7,2                                          0,30
    V1:3 1,2 $ SV < 2,5                          5,0                           7,2                                          0,20
    V1:4 2,5 $ SV < 5                            5,0                           7,2                                          0,20
    V2:1 5 $ SV < 15                             5,0                           7,8                                          0,27
    V2:2 15 $ SV < 20 ja                         5,0                           8,7                                          0,50
    P < 3300 kW
    V2:3 15 $ SV < 20 ja                         5,0                           9,8                                          0,50
    P ≥ 3300 kW
    V2:4 20 ≤ SV < 25                            5,0                           9,8                                          0,50
    V2:5 25 ≤ SV $ 30                            5,0                           11,0                                         0,50
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                              Euroopan unionin virallinen lehti                                            L 146/13
   Vetureissa käytettävät työntövoimamoottorit
   Luokka: Nettoteho                           Hiilimonoksidi           Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä           Hiukkaset
   (P)                                         (CO)                     (HC+NOx)                                       (PT)
   (kW)                                        (g/kWh)                                                                 (g/kWh)
                                                                        (g/kWh)
   RL A: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                   3,5                      4,0                                            0,2
                                               Hiilimonoksidi           Hiilivedyt              Typen oksidit          Hiukkaset
                                               (CO)                     (HC)                    (NOx)                  (PT)
                                               (g/kWh)                  (g/kWh)                                        (g/kWh)
                                                                                (g/kWh)
   RH A: P > 560 kW                            3,5                      0,5                     6,0                    0,2
   RH A Moottorit, joiden P > 2000 kW          3,5                      0,4                     7,4                    0,2
   ja SV > 5 l/sylinteri
   Moottorivaunuissa käytettävät työntövoimamoottorit
   Luokka: Nettoteho                           Hiilimonoksidi           Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä           Hiukkaset
   (P)                                         (CO)                     (HC+NOx)                                       (PT)
   (kW)                                        (g/kWh)                                                                 (g/kWh)
                                                                        (g/kWh)
   RC A: 130 kW < P                            3,5                      4,0                                            0,2
                                                                                "
          c)       Lisätään kohta seuraavasti:
                   "4.1.2.5       Hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt (tai ne yhteensä silloin, kun se on
                                  asianmukaista) sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IIIB ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä
                                  määriä:
                                     Moottorit, joita käytetään muussa tarkoituksessa kuin vetureiden,
                                            moottorivaunujen ja sisävesialusten työntövoimana
   Luokka: Nettoteho                       Hiilimonoksidi               Hiilivedyt               Typen oksidit     Hiukkaset
   (P)                                     (CO)                         (HC)                     (NOx)             (PT)
   (kW)                                    (g/kWh)                      (g/kWh)                  (g/kWh)           (g/kWh)
   L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                  3,5                          0,19                     2,0              0,025
   M: 75 kW ≤ P < 130 kW                   5,0                          0,19                     3,3              0,025
   N: 56 kW ≤ P <75 kW                     5,0                          0,19                     3,3              0,025
                                                                         Hiilivetyjen ja typen oksidien summa
                                                                                (HC + NOx)(g/kWh)
   P: 37 kW $ P < 56 kW                    5,0                                             4,7                     0,025
   Moottorivaunuissa käytettävät työntövoimamoottorit
   Luokka: Nettoteho                       Hiilimonoksidi               Hiilivedyt              Typen oksidit          Hiukkaset
   (P)                                     (CO)                         (HC)                    (NOx)                  (PT)
   (kW)                                    (g/kWh)                      (g/kWh)                 (g/kWh)                (g/kWh)
   RC B: 130 kW < P                                    3,5                      0,19                    2,0                   0,025
   Vetureissa käytettävät työntövoimamoottorit
   Luokka: Nettoteho                       Hiilimonoksidi               Hiilivedyt ja typen oksidit yhteensä           Hiukkaset
   (P)                                     (CO)                         (HC+NOx)                                       (PT)
   (kW)                                    (g/kWh)                      (g/kWh)                                        (g/kWh)
   R:B: 130 kW < P                                     3,5                                   4,0                              0,025
                                                                                "
          d)       Lisätään uuden 4.1.2.5 kohdan jälkeen seuraava kohta:
                   "4.1.2.6       Mitatut hiilimonoksidipäästöt, hiilivetyjen ja typen oksidien päästöt (tai ne yhteensä silloin, kun se on
                                  asianmukaista) sekä hiukkaspäästöt eivät saa vaiheessa IV ylittää seuraavassa taulukossa esitettyjä
                                  määriä:
 ---pagebreak--- L 146/14                 FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                            30.4.2004
                                   Muissa sovelluksissa kuin veturien, moottorivaunujen ja sisävesialusten
                                                      työntövoimana käytettävät moottorit
    Luokka: Nettoteho                         Hiilimonoksidi               Hiilivedyt              Typen oksidit          Hiukkaset
    (P)                                       (CO)                         (HC)                    (NOx)                  (PT)
    (kW)                                      (g/kWh)                      (g/kWh)                 (g/kWh)                (g/kWh)
    Q: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW                               3,5                       0,19                     0,4                  0,025
    R: 56 kW ≤ P < 130 kW                                5,0                       0,19                     0,4                  0,025
                                                                                "
           e)      Lisätään kohta seuraavasti:
                  "4.1.2.7.         Edellä 4.1.2.4, 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdassa annetuissa raja-arvoissa on otettava huomioon liitteessä III
                                    olevan lisäyksen 5 mukaisesti laskettu huononeminen.
                                    Edellä 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohtaan sisältyvien raja-arvojen osalta, kaikissa satunnaisesti valituissa
                                    kuormitustiloissa, jotka kuuluvat määrättyyn valvonta-alueeseen, ja lukuun ottamatta määrättyjä
                                    moottorin käyttötiloja, joihin sellaista määräystä ei sovelleta, niin lyhyen ajan kuin 30 sekuntia aikana
                                    kerätyt päästönäytteet saavat ylittää edellä olevien taulukoiden raja-arvot enintään 100 prosentilla.
                                    Valvonta-alue, jonka osalta tätä prosenttirajaa sovelletaan ja moottorin käyttötilat, joihin määräystä ei
                                    sovelleta, määritellään 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti."
           f)      Nykyisestä 4.1.2.4 kohdasta tulee 4.1.2.8 kohta.
    2.     MUUTETAAN LIITE III SEURAAVASTI:
    1)     Muutetaan 1 jakso seuraavasti:
           a)      Lisätään 1.1 kohtaan seuraava:
                  "Tässä liitteessä kuvataan kaksi testisykliä, joita sovelletaan liitteessä I olevan 1 jakson säännösten mukaisesti:
                  –        NRSC-testi (Non-Road Steady Cycle; työkoneiden vakiotilainen testisykli), jota käytetään vaiheissa I, II ja
                           IIIA ja vakionopeusmoottoreiden osalta myös vaiheissa IIIB ja IV kaasupäästöjen osalta,
                  –        NRTC-testi (Non-Road Transient Cycle; työkoneiden muuttuvatilainen testisykli), jota käytetään
                           hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIB ja IV kaikkien moottoreiden osalta vakionopeusmoottoreita
                           lukuun ottamatta. Valmistajan valinnan mukaan tätä testiä voidaan käyttää myös vaiheessa IIIA sekä
                           kaasupäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIB ja IV.
                  –        Sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen moottoreiden osalta käytetään ISO-testimenetelmää, joka on
                           määritelty ISO 8178-4:2000 [E] -standardissa sekä IMO:n MARPOL 73/78 -yleissopimuksen liitteessä VI
                           (NOx-säännöstö).
           –      Moottorivaunuissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasu- ja
                  hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIA ja IIIB.
           –      Vetureissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasu- ja
                  hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa IIIA ja IIIB."
           b)      Lisätään kohta seuraavasti:
                  "1.3.    Mittausperiaate
                           Moottorin pakokaasuista mitattaviin päästöihin kuuluvat kaasumaiset aineosat (hiilimonoksidi, hiilivetyjen
                           kokonaismäärä ja typen oksidit) sekä hiukkaset. Tämän lisäksi hiilidioksidia käytetään usein merkkikaasuna
                           osa- ja täysvirtauslaimennusjärjestelmien laimennussuhteen selvittämiseksi. Hyvän insinööritavan mukaisesti
                           suositellaan hiilidioksidin yleistä mittausta mittausongelmien havaitsemiseksi testikäytön aikana.
                  1.3.1    NRSC-testi
                           Edellä mainittujen pakokaasupäästöjen määrät mitataan lämpimästä moottorista ennalta määrätyssä
                           käyttötilannesarjassa ottamalla jatkuvasti näytteitä raakapakokaasusta. Testisykli muodostuu useista nopeus-
                           ja vääntömomenttitiloista (kuormitustiloista), jotka kattavat dieselmoottoreiden tyypillisimmät
                           käyttöolosuhteet. Kunkin moodin aikana määritetään teho, pakokaasun virtaus ja kunkin kaasupäästön
                           pitoisuus, ja mitatut arvot painotetaan. Hiukkasnäyte laimennetaan käsitellyllä ulkoilmalla. Koko testin
                           aikana otetaan yksi näyte, joka kerätään sopiviin suodattimiin.
                           Vaihtoehtoisesti näyte otetaan kussakin moodissa erillisiin suodattimiin, ja syklin painotetut tulokset
                           lasketaan.
 ---pagebreak--- 30.4.2004              FI                                   Euroopan unionin virallinen lehti                                            L 146/15
                          Kunkin päästön määrät lasketaan grammoina kilowattituntia kohti tämän liitteen lisäyksessä 3 kuvatulla
                          tavalla.
                 1.3.2    NRTC-testi
                          Ennalta määrätty muuttuva testisykli, joka perustuu liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden
                          käyttöolosuhteisiin, suoritetaan kaksi kertaa:
                          –         Ensimmäisen kerran (kylmäkäynnistys), kun moottori on jäähtynyt huoneenlämpöiseksi ja moottorin
                                    jäähdytysnesteen ja öljyn, jälkikäsittelyjärjestelmien, apumoottorijärjestelmien sekä kaikkien
                                    apumoottorin valvontalaitteiden lämpötila on vakiintuneet 20–30°C asteeseen.
                          –         Toisen kerran (kuumakäynnistys), kun moottoria on käytetty kuumaksi 20 minuutin ajan heti
                                    kylmäkäynnistyssyklin päättymisen jälkeen.
                          Tämän tekstisyklin aikana mitataan mainittujen pakokaasupäästöjen määrät. Dynamometriltä saatavia
                          moottorin vääntömomentin ja kierrosnopeuden signaaleja käytetään tehon integroimiseksi suhteessa syklin
                          aikaan, jolloin tulokseksi saadaan moottorin syklin aikana tekemä työ. Kaasumaisten aineosien pitoisuus
                          syklin aikana määritetään joko raakapakokaasusta integroimalla analysaattorin signaali tämän liitteen
                          lisäyksen 3 mukaisesti tai CVS-täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetusta pakokaasusta integroimalla
                          tai ottamalla pussinäytteitä tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti. Hiukkaspäästöistä kerätään suhteellinen
                          näyte laimennetusta pakokaasusta eriteltyyn suodattimeen joko osavirtauslaimennuksella tai
                          täysvirtauslaimennuksella. Käytetystä menetelmästä riippuen joko laimennetun tai laimentamattoman
                          pakokaasun virtaus syklin aikana määritetään pilaavien aineiden massapäästöarvojen laskemiseksi.
                          Massapäästöarvot suhteutetaan moottorin työhön kunkin pilaavan aineen päästön määrittämiseksi grammoina
                          kilowattituntia kohti.
                          Päästöt (g/kWh) mitataan sekä kylmäkäynnistyksen että kuumakäynnistyksen aikana. Yhdistetyt ja painotetut
                          päästöt lasketaan painottamalla kylmäkäynnistyksen tuloksia 10 prosentilla ja kuumakäynnistyksen tuloksia
                          90 prosentilla. Painotetun yhdistelmätuloksen on täytettävä normit.
                          Ennen kuin otetaan käyttöön yhdistetty kylmä/kuumatestisarja, symbolit (liite I, 2.18 kohta) testisarja (liite
                          III) ja laskentayhtälöt (liite III, liite III) on muutettava 15 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti."
   2)     Muutetaan 2 jakso seuraavasti:
          a)     Korvataan 2.2.3 kohta seuraavasti:
                 "2.2.3 Ahtoilmajäähdytyksellä varustetut moottorit
                                    Ahtoilman lämpötila kirjataan, ja sen on oltava ilmoitetulla nimellisnopeudella ja täydellä kuormalla
                                    ± 5 K:n sisällä valmistajan ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Jäähdytysnesteen
                                    lämpötilan on oltava vähintään 293 K (20°C).
                                    Jos käytetään testauspajajärjestelmää tai ulkoista puhallinta, ahtoilman lämpötilan on oltava
                                    ilmoitetun enimmäistehon kierrosnopeudella ja täydellä kuormalla ± 5 K:n sisällä valmistajan
                                    ilmoittamasta ahtoilman enimmäislämpötilasta. Ahtoilman jäähdyttimen jäähdytysnesteen lämpötilaa
                                    ja jäähdytysnesteen virtausta edellä mainitussa asetuksessa ei saa muuttaa koko testisyklin aikana.
                                    Ahtoilman jäähdyttimen tilavuus määritellään hyvän insinööritavan ja tyypillisten ajoneuvo- tai
                                    laitesovellusten perusteella.
                                    Ahtoilman jäähdyttimen asetukset voidaan vaihtoehtoisesti tehdä tammikuussa 1995 julkaistun SAE J
                                    1937 -menetelmän mukaisesti."
          b)     Korvataan 2.3 kohta seuraavasti:
                 "Testimoottorin on oltava varustettu sellaisella ilman imujärjestelmällä, joka rajoittaa ilman imun ± 300 Pa:n sisään
                 valmistajan puhtaalle ilmanpuhdistimelle ilmoittamasta arvosta sellaisissa valmistajan ilmoittamissa moottorin
                 käyttöolosuhteissa, jotka johtavat suurimpaan mahdolliseen ilmavirtaan. Rajoitukset on asetettava nimellisnopeudella
                 ja täydellä kuomalla. Testauspajajärjestelmää voidaan käyttää sillä edellytyksellä, että se vastaa täysin moottorin
                 todellisia käyttöolosuhteita."
          c)     Korvataan 2.4 kohta 'Moottorin pakojärjestelmä' seuraavasti:
                 "Testimoottorin on oltava varustettu pakojärjestelmällä, jonka vastapaine on % 650 Pa:n sisällä valmistajan
                 ilmoittamasta arvosta niissä moottorin käyttöolosuhteissa, jotka johtavat suurimpaan ilmoitettuun tehoon.
 ---pagebreak--- L 146/16               FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                         30.4.2004
                Jos moottorissa on pakokaasujen jälkikäsittelylaite, pakoputken halkaisijan on oltava sama kuin käytössä olevissa
                laitteissa vähintään neljä pakoputken halkaisijaa virtaussuuntaa vastaan jälkikäsittelylaitteen sisältävän
                paisuntakammion syöttöaukosta lähtien. Etäisyyden pakosarjan laipasta tai turboahtimen poistoaukolta
                jälkikäsittelylaitteeseen on oltava sama kuin moottorikokoonpanossa tai sen on oltava valmistajan ilmoittamien,
                etäisyyttä koskevien määritelmien sisällä. Pakokaasujen vastapaineen tai rajoituksen on oltava edellä mainittujen
                perusteiden mukainen, ja se voidaan asettaa venttiilillä. Jälkikäsittelysäiliö voidaan poistaa harjoitustestien ja
                moottorin määrityskäytön ajaksi, ja se voidaan korvata vastaavalla ei-aktiivista katalyytin kantajaa sisältävällä
                säiliöllä."
         d)     Poistetaan 2.8 kohta.
    3)   Muutetaan 3 jakso seuraavasti:
         a)     Korvataan 3 jakson otsikko seuraavasti:
                "3.      TESTIKÄYTTÖ (NRSC-TESTI)"
         b)     Lisätään kohta seuraavasti:
                "3.1.    Dynamometrin asetusten määrittäminen
                         Yksittäisten päästömittausten perustana käytetään ISO 14396: 2002 -standardin mukaista korjaamatonta
                         jarrutehoa.
                         Tietyt apulaitteet, jotka ovat tarpeellisia vain koneen toiminnan kannalta ja jotka voidaan asentaa moottoriin,
                         on irrotettava testin ajaksi. Esimerkkinä annetaan seuraava viitteellinen luettelo:
                         –        jarrujen ilmakompressori,
                         –        ohjaustehostimen kompressori,
                         –        ilmastointikompressori,
                         –        hydraulisten toimilaitteiden pumput.
                         Jos apulaitteita ei ole poistettu, niiden testinopeuksilla käyttämä teho on määritettävä dynamometrin asetusten
                         laskemiseksi paitsi, jos kyseiset apulaitteet ovat olennainen osa moottoria (esimerkiksi ilmajäähdytteisten
                         moottoreiden jäähdytystuulettimet).
                         Imurajoituksen ja pakoputken vastapaineen asetukset on säädettävä valmistajan ilmoittamiin ylärajoihin 2.3 ja
                         2.4 kohdan mukaisesti.
                         Suurimmat vääntömomenttiarvot vaadituilla testinopeuksilla on määritettävä kokeilemalla, jotta voidaan
                         laskea vääntömomenttiarvot vaadituille testimoodeille. Valmistajan on ilmoitettava suurin vääntömomentti
                         testinopeuksilla sellaisten moottoreiden osalta, joita ei ole suunniteltu käytettäväksi tietyn täyden
                         kuormituksen vääntömomenttikäyrän alueen yläpuolella.
                         Moottorin asetus kutakin testimoodia varten lasketaan seuraavalla kaavalla:
                                                          "                   L %
                                                   S * # "PM ( PAE #x             & ) PAE
                                                          $                 100 '
                                  Jos suhde
                                                    PAE
                                                          " 0,03
                                                    PM
                         tyyppihyväksynnän myöntävä tekninen viranomainen voi tarkistaa PAE:n arvon."
    c)   Nykyisestä 3.1–3.3 kohdasta tulee 3.2–3.4 kohta.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                         L 146/17
   d)     Nykyisestä 3.4 kohdasta tulee 3.5 kohta ja se korvataan seuraavasti:
          "3.5    Laimennussuhteen säätö
                  Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja pidetään käynnissä ohitustilassa yhden suodattimen
                  menetelmässä (valinnaista monen suodattimen menetelmässä). Laimennusilman taustahiukkastaso voidaan määrittää
                  ajamalla laimennusilmaa hiukkassuotimien läpi. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, yksi mittaus voidaan
                  tehdä milloin tahansa ennen testiä, sen aikana tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaus on tehtävä
                  yhdelle koko testin aikana otetulle näytteelle.
                  Laimennusilma on säädettävä siten, että suodattimen pinnan lämpötila on kussakin testimoodissa 315 K:n (42 °C) ja
                  325 K:n (52 °C) välillä. Kokonaislaimennussuhteen on oltava vähintään neljä.
                  Huomautus: Vakiotilaisessa menettelyssä suodattimen lämpötila voidaan pitää enimmäislämpötilassa 325 K (52 °C)
                  tai tätä alhaisempana sen sijaan, että noudatetaan lämpötila-aluetta 42 °C – 52 °C.
                  Yhden tai monen suodattimen menetelmissä suodattimen läpi kulkevan näytteen massavirran suhde laimennettuun
                  pakokaasumassavirtaan on pidettävä vakiona täysvirtausjärjestelmissä kaikissa moodeissa. Massasuhteen on
                  pysyttävä ± 5 %:n rajoissa moodin keskiarvoon nähden, paitsi kunkin moodin 10 ensimmäisen sekunnin aikana
                  sellaisissa järjestelmissä, joissa ei ole ohitusmahdollisuutta. Osavirtauslaimennusjärjestelmissä, joissa käytetään
                  yhden suodattimen menetelmää, suodattimen läpi kulkevan massavirran on pysyttävä ± 5 %:n rajoissa moodin
                  keskiarvoon nähden, paitsi kunkin moodin 10 ensimmäisen sekunnin aikana sellaisissa järjestelmissä, joissa ei ole
                  ohitusmahdollisuutta.
                  Järjestelmissä, joissa CO2:n ja NOx:n pitoisuutta valvotaan, CO2:n tai NOx:n pitoisuus laimennusilmassa on
                  mitattava jokaisen testin alussa ja lopussa. Ennen testiä ja sen jälkeen mitattujen laimennusilman CO2:n tai NOx:n
                  taustapitoisuuksien on oltava 100 ppm:n (CO2) ja 5 ppm:n (NOx) sisällä toisistaan.
                  Kun käytetään laimennetun pakokaasun analyysijärjestelmää, merkitykselliset taustapitoisuudet on määritettävä
                  ottamalla laimennusilmaa näytteeksi näytepussiin koko testisarjan kestoajan.
                  Jatkuva (muun kuin pussin) taustapitoisuus mitataan vähintään kolmessa kohdassa eli alussa, lopussa ja lähellä syklin
                  keskikohtaa, ja näistä lasketaan keskiarvo. Valmistajan pyynnöstä taustamittaukset voidaan jättää tekemättä."
   e)     Nykyisestä 3.5 ja 3.6 kohdasta tulee 3.6 ja 3.7 kohta.
   f)     Korvataan nykyinen 3.6.1 kohta seuraavasti:
          "3.7.1 Laitteiden eritelmät liitteessä I olevan 1A jakson mukaisesti:
          3.7.1.1 Eritelmä A
                           Liitteessä I olevien 1A jakson i kohdan ja A jakson iv kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta
                           testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 8 moodin sykliä1:
                 Moodin numero             Moottorin kierrosnopeus           Kuormitus                 Painotuskerroin
                 1                         Nimellisnopeus                    100                       0,15
                 2                         Nimellisnopeus                    75                        0,15
                 3                         Nimellisnopeus                    50                        0,15
                 4                         Nimellisnopeus                    10                        0,10
                 5                         Välinopeus                        100                       0,10
                 6                         Välinopeus                        75                        0,10
                 7                         Välinopeus                        50                        0,10
                 8                         Joutokäynti                       ---                       0,15
          3.7.1.2 Eritelmä B
                           Liitteessä I olevan 1A jakson ii kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin
                           dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 5 moodin sykliä1:
                 Moodin numero             Moottorin pyörimisnopeus          Kuormitus                 Painotuskerroin
                 1                         Nimellisnopeus                    100                       0,05
                 2                         Nimellisnopeus                    75                        0,25
                 3                         Nimellisnopeus                    50                        0,30
                 4                         Nimellisnopeus                    25                        0,30
                 5                         Nimellisnopeus                    10                        0,10
   1
          Muutetaan alaviite 1 seuraavasti: Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.3.1.1 kohdassa kuvattua C1-sykliä.
   1
          Muutetaan alaviite 2 seuraavasti: Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.4.1 kohdassa kuvattua D2-sykliä.
 ---pagebreak--- L 146/18                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                      30.4.2004
                          Kuormitusarvot ovat moottorin perustehoa vastaavasta vääntömomentista laskettuja prosentuaalisia arvoja;
                          moottorin perusteho määritellään korkeimmaksi käytettävissä olevaksi tehoksi säädettävän tehojakson aikana,
                          jossa moottoria voidaan käyttää rajoittamattoman tuntimäärän ajan vuodessa ilmoitetuissa olosuhteissa, kun
                          huolto suoritetaan ilmoitetuin väliajoin ja valmistajan määräämällä tavalla.
         3.7.1.3 Eritelmä C
                          Sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen työntövoimamoottoreiden1 osalta käytetään
                          ISO-testimenetelmää, joka on määritelty ISO 8178-4:2002(E) -standardissa sekä IMO:n MARPOL 73/78
                          -yleissopimuksen liitteessä VI (NOx-säännöstö).
                          Työntövoimamoottorit, joissa on kiinteänousuinen potkuri, on testattava dynamometrillä, jossa käytetään
                          seuraavaa 4 moodin vakiosykliä2, joka on kehitetty kuvaamaan kaupallisten laivadieselmoottorien
                          käytönaikaista toimintaa:
                            Moodin numero             Moottorin nopeus                     Kuormitus        Painokerroin
                            1                         100% (Nimellinen)                    100              0,20
                            2                         91%                                  75               0,50
                            3                         80%                                  50               0,15
                            4                         63%                                  25               0,15
                          Vakionopeudella käytettävät sisävesien työntövoimamoottorit, joissa on jatkuvasäätöinen potkuri tai
                          sähköisesti kytketyt potkurit, on testattava dynamometrillä käyttäen seuraavaa 4 moodin vakiosykliä3, jolle on
                          ominaista sama kuorma ja painokerroin kuin edellä kuvatussa syklissä, mutta moottorin käydessä kussakin
                          tilassa nimellisnopeudella:
                            Moodin numero                  Moottorin nopeus                  Kuormitus            Painokerroin
                            1                             Nimell.                            100                  0,20
                            2                             Nimell.                            75                   0,50
                            3                             Nimell.                            50                   0,15
                            4                             Nimell.                            25                   0,15
                          ___________________
                          1        Vakionopeuksiset apumoottorit on sertifioitava
                                   ISO D2 -käyttösyklin eli 5 moodin vakiosyklin mukaiseksi, joka on esitetty kohdassa
                                   3.7.1.2, kun taas vaihtuvanopeuksiset apumoottorit on sertifioitava ISO C1 käyttösyklin
                                   eli 8 moodin vakiosyklin mukaiseksi, joka on esitetty kohdassa 3.7.1.1.
                          2        Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.5.1, 8.5.2 ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä.
                                   Neljä moodia on saatu keskimääräisestä potkurin noususta, joka perustuu käytönaikaisiin
                                   mittauksiin.
                          3        Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin 8.5.1, 8.5.2 ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä.
         3.7.1.4. Eritelmä D
                          Liitteessä I olevan 1A jakson v kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin
                          dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 3 moodin sykliä1:
                            Moodin numero                  Moottorin nopeus                  Kuormitus            Painokerroin
                            1                             Nimell.                            100                  0,25
                            2                             Välinopeus                         50                   0,15
                            3                             Joutokäynti                        -                    0,60
                          1        Vastaa ISO 8178-4: 2002(E) -standardin F-sykliä."
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                             L 146/19
          g)      Korvataan nykyinen 3.7.3 kohta seuraavasti:
                  "Testisarja käynnistetään. Testi on suoritettava testisykleille edellä mainittujen moodinumeroiden järjestyksessä.
                  Jokaisen testisyklin alkuosan ylimenoajan jälkeisen eri moodin aikana määritetty pyörimisnopeus on pidettävä ± 1
                  %:n rajoissa nimellispyörimisnopeudesta tai, jos se on suurempi, ± 3min-1 rajoissa, paitsi joutokäynnin kohdalla,
                  jonka on oltava valmistajan ilmoittamien toleranssien rajoissa. Vaadittava vääntömomentti on ylläpidettävä siten, että
                  keskiarvo sinä aikana, jona mittauksia tehdään, pysyy ± 2 %:n rajoissa suurimmasta vääntömomentista
                  testauspyörimisnopeudella.
                  Kutakin mittauskohtaa varten on välttämätöntä varata kymmenen minuutin vähimmäisaika. Jos jotakin konetta varten
                  vaaditaan pitempiä näytteenottoaikoja, jotta saadaan riittävä hiukkasmassa mittaussuotimeen, testimoodin ajanjaksoa
                  voidaan pidentää tarpeen mukaan.
                  Testimoodin pituus on kirjattava ja siitä on raportoitava.
                  Pakokaasupäästöjen pitoisuusarvot on mitattava ja kirjattava testimoodin viimeisten kolmen minuutin ajalta.
                  Hiukkasnäytteenottoa ja kaasupäästöjen mittausta ei saa aloittaa ennen kuin moottori on vakaantunut sille tasolle,
                  jolla vakaantuminen valmistajan ilmoituksen mukaan saavutetaan, ja niiden on päätyttävä samanaikaisesti.
                  Polttoaineen lämpötila on mitattava polttoaineen ruiskupumpun imun kohdalta tai valmistajan määrittelemällä tavalla
                  ja mittauspaikka on merkittävä muistiin."
          h)      Nykyisestä 3.7 kohdasta tulee 3.8 kohta.
   4)     Lisätään 4 jakso seuraavasti:
          4.      TESTIKÄYTTÖ (NRTC-TESTI)
          4.1     Johdanto
                  Työkoneiden muuttuvatilainen testisykli (NRTC) on lueteltu liitteen III lisäyksessä 4 normalisoitujen nopeus- ja
                  vääntömomenttiarvojen sekunneittain etenevänä sarjana, jota voidaan soveltaa kaikkiin tämän direktiivin
                  soveltamisalaan kuuluviin dieselmoottoreihin. Testin suorittamiseksi moottorin testisolulle normalisoidut arvot
                  muunnetaan testattavan yksittäisen moottorin todellisiksi arvoiksi moottorin kartoituskäyrän perusteella. Tätä
                  muuntamista kutsutaan normalisoinnin poistoksi, ja sen avulla määriteltyä testisykliä kutsutaan testattavan moottorin
                  viitesykliksi. Testisykli suoritetaan testisolulle näillä nopeuden ja vääntömomentin viitearvoilla, ja nopeuden ja
                  vääntömomentin takaisinkytkentäarvot kirjataan. Testikäytön validoimiseksi testin päätyttyä tehdään
                  regressioanalyysi kierrosnopeuden ja vääntömomentin viitearvojen ja takaisinkytkentäarvojen välillä.
          4.1.1   Estolaitteiden, irrationaalisen rajoittamisen tai irrationaalisten päästöjenrajoitusstrategioiden käyttö on kielletty.
          4.2     Moottorin kartoitusmenettely
                  Kun tuotetaan NRTC testisolulle, ennen testisykliä on tehtävä moottorin kartoitus kierrosnopeus- ja
                  vääntömomenttikäyrän määrittämiseksi.
          4.2.1   Kartoitusnopeusalueen määrittäminen
                  Suurin ja pienin kartoitusnopeus määritellään seuraavasti:
                  Pienin kartoitusnopeus =          joutokäynti
                  Suurin kartoitusnopeus =          nhi x 1,02 tai kierrosnopeus, jossa täyden kuormituksen vääntömomentti putoaa
                  nollaan, sen mukaan, kumpi nopeus on alhaisempi (jossa nhi on suuri nopeus, millä tarkoitetaan suurinta moottorin
                  kierrosnopeutta, jossa saavutetaan 70 % nimellistehosta).
          4.2.2   Moottorin kartoituskäyrä
                  Moottori on lämmitettävä enimmäisteholla moottorin muuttujien vakioimiseksi moottorin valmistajan suositusten ja
                  hyvän insinööritavan mukaisesti. Kun moottori on vakioitu, moottorin kartoitus suoritetaan seuraavien menettelyjen
                  mukaisesti.
          4.2.2.1 Muuttuvatilainen kartoitus
                  a)       Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.
                  b)       Moottoria käytetään ruiskutuspumpun täyskuormitusasennossa alimmalla kartoitusnopeudella.
                  c)       Moottorin kierrosnopeutta nostetaan alimmasta kartoitusarvosta ylimpään kartoitusarvoon keskimäärin 8 ± 1
 ---pagebreak--- L 146/20                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                         30.4.2004
                          min-1/s nopeudella. Moottorin nopeus- ja vääntömomenttipisteet on kirjattava ja näytteenottotaajuuden on
                          oltava vähintään yksi piste sekunnissa.
         4.2.2.2 Vaiheittainen kartoitus
                 a)       Moottori irrotetaan kuormasta ja sitä käytetään joutokäyntinopeudella.
                 b)       Moottoria käytetään ruiskutuspumpun täyskuormitusasennossa alimmalla kartoitusnopeudella.
                 c)       Moottorin käydessä täydellä kuormituksella pidetään yllä alinta kartoitusnopeutta vähintään 15 sekunnin ajan
                          ja viimeisten 5 sekunnin keskimääräinen vääntömomentti kirjataan. Suurimman vääntömomentin käyrä
                          pienimmästä kartoitusnopeudesta suurimpaan kartoitusnopeuteen määritetään kasvattamalla nopeutta
                          vaiheittain korkeintaan 100 ± 20/min kerrallaan. Kutakin testipistettä pidetään yllä vähintään 15 sekunnin
                          ajan ja viimeisten 5 sekunnin keskimääräinen vääntömomentti kirjataan.
         4.2.3   Kartoituskäyrän luominen
                 Kaikki 4.2.2 kohdan mukaisesti kirjatut tietopisteet on yhdistettävä pisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla.
                 Tästä saatava vääntömomenttikäyrä on kartoituskäyrä, ja sen avulla muunnetaan liitteessä IV kuvatun moottorin
                 dynamometriajon normalisoidut vääntömomenttiarvot testisyklin todellisiksi vääntömomenttiarvoiksi, kuten 4.3.3
                 kohdassa kuvataan.
         4.2.4   Vaihtoehtoinen kartoitus
                 Jos valmistaja uskoo, että edellä mainitut kartoitusmenetelmät eivät ole turvallisia tai ne eivät edusta jonkin moottorin
                 ominaisuuksia, voidaan käyttää muita kartoitusmenetelmiä. Kyseisten vaihtoehtoisten tekniikoiden on vastattava
                 eriteltyjen kartoitusmenetelmien tarkoitusta, eli niiden avulla on voitava määrittää suurin käytettävissä oleva
                 vääntömomentti kaikilla testisyklien aikana saavutettavilla kierrosnopeuksilla. Asianosaisten osapuolten on
                 hyväksyttävä sekä poikkeaminen tässä kohdassa ilmoitetuista kartoitusmenetelmistä turvallisuus- tai
                 sopimattomuussyistä että vaihtoehtoisen menettelyn perustelut. Rajoitetuilla tai turboahdetuilla moottoreilla
                 vääntömomenttikäyrää ei kuitenkaan missään tapauksessa saa ajaa laskevilla kierrosnopeuksilla.
         4.2.5   Testien toistaminen
                 Moottoria ei tarvitse kartoittaa ennen jokaista testisykliä. Moottori on uudelleenkartoitettava ennen testisykliä, jos:
                 –        edellisestä kartoituksesta on kulunut kohtuuttoman pitkä aika asiantuntijan harkinnan mukaisesti
                 tai
                 –        moottoriin on tehty fyysisiä muutoksia tai uudelleenkalibrointeja, jotka saattavat vaikuttaa moottorin
                          suorituskykyyn.
         4.3     Viitetestisyklin muodostaminen
         4.3.1   Viitenopeus
                 Viitenopeus (nref) vastaa liitteen III lisäyksessä 4 annetuissa moottorin dynamometrisäädöissä eriteltyjä 100-prosentin
                 normalisoituja nopeusarvoja. On selvää, että viitenopeuden normalisoinnin poistosta seuraava todellinen
                 moottorisykli riippuu suurelta osin oikean viitenopeuden valinnasta. Viitenopeus määritellään seuraavasti:
                 nref = alhainen nopeus + 0,95 x (suuri nopeus – alhainen nopeus)
                 (suuri nopeus on suurin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 70 % nimellistehosta, ja alhainen nopeus on
                 alhaisin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 50 % nimellistehosta).
         4.3.2   Kierrosnopeuden normalisoinnin poisto
                 Nopeuden normalisointi poistetaan seuraavan kaavan avulla:
                 Todellinen nopeus = % nopeus x (viitenopeus – joutokäyntinopeus) + joutokäyntinopeus
                                                                    100
 ---pagebreak--- 30.4.2004              FI                              Euroopan unionin virallinen lehti                                       L 146/21
          4.3.3 Vääntömomentin normalisoinnin poisto
                Liitteen III lisäyksessä 4 annettujen moottorin dynamometrisäätöjen vääntömomenttiarvot normalisoidaan vastaavan
                kierrosnopeuden enimmäisvääntömomentiksi. Viitesyklin vääntömomenttiarvojen normalisointi on poistettava 4.2.2
                kohdan mukaisesti määritetyn kartoituskäyrän avulla seuraavasti:
                Todellinen vääntömomentti = % momentti x enimmäisvääntömomentti
                                                                               100
                edellä 4.3.2 kohdassa määritetyn vastaavan todellisen nopeuden osalta.
          4.3.4 Esimerkki normalisoinninpoistomenettelystä
                Tässä esimerkissä poistetaan seuraavan testipisteen normalisointi:
                prosentuaalinen nopeus = 43 %
                prosentuaalinen vääntömomentti = 82 %
                Oletetaan seuraavat arvot:
                viitenopeus = 2200 /min
                joutokäyntinopeus = 600 /min
                jolloin tulokseksi saadaan
                                      43 " "2200 – 600#
                                                 100               $ 600
                todellinen nopeus =                                           = 1288 /min
                Kun kartoituskäyrältä saatu enimmäisvääntömomentti on 700 Nm moottorin kierrosnopeudella 1288 /min
                                                 82 " 700
                                                   100
                todellinen vääntömomentti =                      = 574 Nm
          4.4   Dynamometri
          4.4.1 Punnituskennoa käytettäessä vääntömomenttisignaali on siirrettävä moottorin akseliin ja dynamometrin inertia on
                otettava huomioon. Moottorin todellinen vääntömomentti on punnituskennosta luettu vääntömomentti lisättynä
                kulmakiihtyvyydellä kerrotulla jarrun hitausmomentilla. Ohjausjärjestelmän on tehtävä tämä laskutoimitus
                tosiaikaisesti.
          4.4.2 Jos moottori testataan pyörrevirtadynamometrillä, suositellaan, että niiden pisteiden lukumäärä, joissa erotus
                Tsp # 2 " " " n" sp " $ D
                                              on pienempi kuin -5 % suurimmasta vääntömomentista, on korkeintaan 30 (Tsp on
                                            n"sp
                vaadittu vääntömomentti,         on moottorin kierrosnopeuden derivaatta ja ΘD on pyörrevirtadynamometrin
                pyörimishitaus).
 ---pagebreak--- L 146/22                    FI                              Euroopan unionin virallinen lehti                                        30.4.2004
            4.5     Päästötestin kulku
                    Testisarjan etenemistä kuvataan seuraavassa vuokaaviossa.
                Moottorin valmistelu, testiä edeltävät mittaukset, toiminnan tarkastukset ja kalibroinnit
                                                                     "
                                 Tehdään moottorin kartoitus (enimmäisvääntömomenttikäyrä)
                                                                     "
          Tehdään tarvittaessa yksi tai useampi harjoitussykli moottorin, testisolun ja päästöjärjestelmien tarkastamiseksi.
                                                                     "
                                                                ALOITUS
                                                                     "
    Ajetaan määrättyä esivakiointisykliä vähintään 20 minuutin ajan moottorin ja hiukkasjärjestelmän vakioimiseksi,
    tunnelijärjestelmä mukaan luettuna (osavirtaus tai täysvirtaus).
    Hiukkaset kerätään harjoitussuodattimeen.
                                                                     "
    Moottorin käydessä asetetaan hiukkasjärjestelmä ohitustilaan ja vaihdetaan hiukkassuodattimen tilalle vakautettu ja punnittu
    näytteenottosuodatin. Kaikki muut järjestelmät asetetaan valmiustilaan näytteenottoa ja tiedonkeruuta varten.
                                                                     "
    Pakokaasupäästötestin kuuma sykli käynnistetään viiden minuutin kuluessa joko sammutetusta moottorista tai käynnissä
    olevasta moottorista, joka on saatettu joutokäyntitilaan.
            Ennen mittaussykliä voidaan tarvittaessa ajaa yksi tai useampi harjoitussykli moottorin, testisolun ja päästöjärjestelmien
            tarkastamiseksi.
            4.5.1   Näytteenottosuodattimien valmistelu
                    Jokainen suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja
                    jossa ilma voi vaihtua, ja asetettava punnituskammioon vakautusta varten. Vakautusajan lopussa jokainen suodatin on
                    punnittava ja paino on merkittävä muistiin. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai
                    sinetöityyn suodatintelineeseen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan
                    tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta. Taarapaino on kirjattava.
            4.5.2   Mittauslaitteiston asentaminen
                    Instrumentit ja näytteenottimet on asennettava vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on
                    liitettävä ulosvirtausputki.
            4.5.3   Laimennusjärjestelmän ja moottorin käynnistäminen ja esivakiointi
                    Laimennusjärjestelmä ja moottori käynnistetään ja lämmitetään. Näytteenottojärjestelmä esivakioidaan käyttämällä
                    moottoria nimellisnopeudella ja 100 prosentin vääntömomentilla vähintään 20 minuuttia ja käyttämällä samaan
                    aikaan joko osavirtausnäytteenottojärjestelmää tai CVS-täysvirtausjärjestelmää, jossa on toissijainen
                    laimennusjärjestelmä. Hiukkaspäästöjen harjoitusnäytteet kerätään. Hiukkasnäytesuodattimien ei tarvitse olla
                    vakautettuja tai punnittuja, ja ne voidaan heittää pois. Suodatinaineita voidaan vaihtaa vakioinnin aikana, kunhan
                    kokonaisnäytteenottoaika suodatinten ja näytteenottojärjestelmän läpi on yli 20 minuuttia. Virtaukset säädetään
                    muuttavatilaista testiä varten valittuihin likimääräisiin virtausarvoihin. Vääntömomenttia pienennetään 100 prosentin
                    vääntömomentista pitäen tarpeen mukaan yllä nimellisnopeutta siten, ettei ylitetä näytteenottovyöhykkeen
                    enimmäislämpötilaa, joka on 191 oC.
            4.5.4   Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän käynnistäminen
                    Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja asetetaan ohitusasentoon. Laimennusilman taustahiukkastaso
                    voidaan määrittää ottamalla näyte laimennusilmasta ennen pakokaasun sisääntuloa laimennustunneliin.
                    Taustahiukkasnäyte olisi parasta kerätä muuttavatilaisen syklin aikana, jos käytettävissä on toinen
                    hiukkasnäytejärjestelmä. Muussa tapauksessa voidaan käyttää samaa hiukkasnäytejärjestelmää, jota käytetään
                    muuttuvatilaisen syklin hiukkasnäytteen keräämiseen. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, voidaan tehdä yksi
                    mittaus ennen testiä tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaukset tehdään ennen testiä sekä sen jälkeen
                    ja lasketaan tulosten keskiarvo.
            4.5.5   Laimennusjärjestelmän säätö
                    Täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetun pakokaasun kokonaisvirta tai osavirtauslaimennusjärjestelmän läpi
                    kulkeva laimennettu pakokaasuvirta säädetään siten, ettei järjestelmään kondensoidu vettä ja suodattimen pinnan
                    lämpötila on 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                             L 146/23
          4.5.6   Analysaattoreiden tarkastus
                  Päästöanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava. Jos käytetään näytepusseja, ne on tyhjennettävä.
          4.5.7   Moottorin käynnistäminen
                  Vakautettu moottori on käynnistettävä viiden minuutin kuluessa lämmittämisen päättymisestä valmistajan omistajan
                  käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti joko tuotantokäynnistysmoottorin tai dynamometrin
                  avulla. Testi voidaan valinnaisesti käynnistää viiden minuutin kuluessa moottorin esivakiointivaiheesta moottoria
                  sammuttamatta, kun moottori on saatettu joutokäyntitilaan.
          4.5.8   Syklin kulku
          4.5.8.1 Testijakso
                  Testijakso alkaa, kun sammuksissa oleva moottori käynnistetään esivakiointivaiheen jälkeen, tai se alkaa
                  joutokäyntitilasta, kun aloitetaan suoraan esivakiointitilasta moottorin käydessä. Testi on suoritettava liitteen III
                  lisäyksessä 4 määritellyn viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin ohjauksen
                  asetusarvojen taajuuden on oltava 5 Hz tai suurempi (suositus: 10 Hz). Asetusarvot lasketaan lineaarisesti
                  interpoloimalla viitesyklin 1 Hz:n asetusarvojen välillä. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin
                  takaisinkytkentä on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa
                  elektronisesti.
          4.5.8.2 Analysaattorin vaste
                  Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin
                  tai testijakson käynnistämisen kanssa:
                  –         aloitetaan laimennusilman kerääminen tai analysointi, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää,
                  –         käytetystä menetelmästä riippuen aloitetaan raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun kerääminen tai
                            analysointi,
                  –         aloitetaan laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen,
                  –         aloitetaan pakokaasun massavirran kirjaaminen, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,
                  –         aloitetaan dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen.
                  Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia (HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa on
                  mitattava jatkuvasti ja tulokset on tallennettava tietokonejärjestelmään vähintään 2 Hz:n taajuudella. Kaikki muut
                  tiedot voidaan kirjata vähintään 1 Hz:n näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja
                  kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.
                  Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC- ja NOx-pitoisuuksia on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa
                  vähintään 2 Hz:n taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin
                  ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tarvittaessa sovitettava yhteen CVS:n virtauksen
                  muutosten ja näytteenottoajan/testisyklin poikkeamien kanssa. CO- ja CO2-pitoisuudet määritetään integroimalla tai
                  analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerätyt pitoisuudet. Laimennusilman kaasupäästöjen pitoisuudet määritetään
                  integroimalla tai keräämällä taustapussiin. Kaikki muut mitattavat parametrit kirjataan tekemällä mittaus vähintään
                  kerran sekunnissa (1 Hz).
          4.5.8.3 Hiukkasten kerääminen
                  Jos sykli käynnistetään suoraan esivakiointivaiheesta, hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta
                  hiukkasten keräämistilaan samanaikaisesti moottorin tai testijakson käynnistämisen kanssa.
                  Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama
                  hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään samassa suhteessa pakokaasun massavirtaan.
                  Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama
                  hiukkasnäytteenottimen tai siirtoputken läpi pidetään ± 5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos
                  virtauksen kompensointia (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin
                  virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi
                  näytteenkeruun 10 ensimmäisen sekunnin aikana).
                  Huomautus:             Kaksoislaimennustoiminnassa näytevirta on näytesuodattimien virtauksen ja
                                         toisiolaimennusilman virtauksen välinen nettoero.
 ---pagebreak--- L 146/24                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                              30.4.2004
                 Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausmittausvälineistön syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on
                 kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (± 5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren
                 hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen pienempää virtausta ja/tai
                 halkaisijaltaan suurempaa suodatinta.
         4.5.8.4 Moottorin pysähtyminen
                 Jos moottori pysähtyy milloin tahansa testisyklin aikana, moottori on esivakioitava ja käynnistettävä uudelleen, ja
                 testi on toistettava. Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi ei ole pätevä.
         4.5.8.5 Testin jälkeiset toimet
                 Kun testi on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirran ja laimennetun pakokaasun tilavuusvirran mittaus ja
                 kaasun virtaus näytepusseihin on lopetettava ja hiukkasten näytepumppu on pysäytettävä. Integroiduissa
                 analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.
                 Mahdollisten keräyspussien pitoisuudet on analysoitava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään 20
                 minuutin kuluessa testisyklin päättymisestä.
                 Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkastus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testin tulos
                 katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja sen jälkeen saadut tulokset eroavat enintään kaksi prosenttia
                 vertailukaasun arvosta.
                 Hiukkassuodattimet on palautettava punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Niitä on
                 vakautettava vähintään tunnin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua,
                 minkä jälkeen ne punnitaan. Suodatinten kokonaispaino kirjataan.
         4.6     Testikäytön verifiointi
         4.6.1   Tietojen siirtymä
                 Takaisinkytkennän ja viitesyklin arvojen välisen aikaviiveen aiheuttaman painotuksen minimoimiseksi koko
                 moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentäsignaalin sekvenssiä voidaan edistää tai jätättää
                 ajallisesti suhteessa viitekierrosnopeuden ja -vääntömomentin sekvenssiin. Jos takaisinkytkentäsignaaleja siirretään,
                 sekä kierrosnopeutta että vääntömomenttia on siirrettävä saman verran samaan suuntaan.
         4.6.2   Syklin työn laskeminen
                 Syklin todellinen työ Wact (kWh) lasketaan kirjattujen moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin
                 takaisinkytkentäarvojen kunkin parin avulla. Syklin todellista työtä Wact verrataan syklin viitetyöhön Wref ja sen
                 avulla lasketaan jarrukohtaiset päästöt. Samaa metodia käytetään sekä moottorin todellisen että viitetehon
                 integroimiseen. Jos arvot on määritettävä vierekkäisten viitearvojen tai vierekkäisten mittausarvojen väliin, käytetään
                 lineaarista interpolointia.
                 Syklin viitetyön ja todellisen työn integroinnissa kaikki negatiiviset vääntömomentin arvot on asetettava nollaksi ja
                 otettava mukaan laskuihin. Jos integrointi suoritetaan 5 Hz:ä pienemmällä taajuudella, ja jos tiettynä ajanjaksona
                 vääntömomentin arvo muuttuu positiivisesta negatiiviseksi tai negatiivisesta positiiviseksi, negatiivinen osa on
                 laskettava ja asetettava nollaksi. Positiivinen osa on sisällytettävä integroituun arvoon.
                 Wact-arvon on oltava –15 % – + 5 % Wref-arvosta.
         4.6.3   Testisyklin tilastollinen validointi
                 Kierrosnopeuden, vääntömomentin ja tehon takaisinkytkentäarvot on regressoitava lineaarisesti viitearvoihin nähden.
                 Tämä on tehtävä takaisinkytkentätietojen siirron jälkeen, jos tämä vaihtoehto valitaan. Menetelmänä on käytettävä
                 pienimmän neliösumman menetelmää, jossa yhtälöllä on seuraava muoto:
                 y = mx + b
                 jossa:
                 y        =        kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) takaisinkytkennän (todellinen) arvo
                 m        =        regressiolinjan kaltevuus
                 x        =        kierrosnopeuden (min-1), vääntömomentin (Nm) tai tehon (kW) viitearvo
                 b        =        regressiolinjan y-leikkaus
                 Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin keskivirhe (SE) ja determinaatiokerroin (r²) on laskettava kullekin
                 regressiolinjalle.
                 Tämä analyysi suositellaan suoritettavaksi 1 Hz:n taajuudella. Jotta testi voidaan katsoa kelpoiseksi, taulukossa 1
                 esitettyjen perusteiden on täytyttävä.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                            L 146/25
                                                     Taulukko 1: Regressiolinjan toleranssit
                                                         Kierrosnopeus         Vääntömomentti               Teho
      Y-arvon X-arvolle asetettu estimaatin              enintään 100 min-1    enintään 13 % tehon          enintään 8 % tehon
      keskivirhe (SE)                                                          kartoituksessa saadusta      kartoituksessa saadusta
                                                                               moottorin suurimmasta        moottorin suurimmasta
                                                                               vääntömomentista             tehosta
      Regressiolinjan kaltevuus, m                       0,95 – 1,03           0,83 – 1,03                  0,89 – 1,03
      Determinaatiokerroin, r²                           vähintään 0,9700      vähintään 0,8800             vähintään 0,9100
      Regressiolinjan Y-leikkaus, b                      ± 50 min-1            ± 20 Nm tai % 2 %            ± 4 kW tai % 2 %
                                                                               suurimmasta                  suurimmasta tehosta sen
                                                                               vääntömomentista sen         mukaan, kumpi on suurempi
                                                                               mukaan, kumpi on
                                                                               suurempi
                    Regressioanalyysistä saa poistaa pisteitä taulukossa 2 ilmoitetuista kohdista ennen regressiolaskelman tekemistä.
                    Kyseisiä pisteitä ei kuitenkaan saa poistaa syklin työn ja päästöjen laskelmista. Joutokäyntipiste määritellään
                    pisteeksi, jossa normalisoitu viitevääntömomentti on 0 % ja normalisoitu viitenopeus 0 %. Pisteiden poistoa voidaan
                    soveltaa koko sykliin tai mihin tahansa syklin osaan.
                                            Taulukko 2: Pisteet, jotka saa poistaa regressioanalyysistä
                                                (pisteet, joihin poistoa sovelletaan, on eriteltävä)
             EHTO                                                          KIERROSNOPEUS-, JA/TAI VÄÄNTÖMOMENTTI-
                                                                           JA/TAI TEHOPISTEET, JOTKA VOIDAAN
                                                                           POISTAA VASEMMALLA PALSTALLA
                                                                           ESITETYIN EHDOIN
             Ensimmäiset 24 (±1) sekuntia ja viimeiset 25 sekuntia         Kierrosnopeus, vääntömomentti ja teho
             Kaasuläppä täysin auki, vääntömomentin                        Vääntömomentti ja/tai teho
             takaisinkytkentä < 95 % viitevääntömomentista
             Kaasuläppä täysin auki, kierrosnopeuden                       Kierrosnopeus ja/tai teho
             takaisinkytkentä < 95 % viitenopeudesta
             Kaasuläppä kiinni, kierrosnopeuden takaisinkytkentä >         Vääntömomentti ja/tai teho
             joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin
             takaisinkytkentä > 105 % viitevääntömomentista
             Kaasuläppä kiinni, kierrosnopeuden takaisinkytkentä $         Kierrosnopeus ja/tai teho
             joutokäyntinopeus + 50 min-1, ja vääntömomentin
             takaisinkytkentä = valmistajan ilmoittama/mitattu
             joutokäyntimomentti ± 2 % enimmäisvääntömomentista
             Kaasuläppä kiinni ja kierrosnopeuden takaisinkytkentä         Kierrosnopeus ja/tai teho
             > 105 % viitenopeudesta
                                                                                "
   5)      Korvataan lisäys 1 seuraavasti:
                                                                        "LISÄYS 1
                                                  MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT
           1.       MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT (NRSC-TESTI)
                    Testattavan moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt on mitattava liitteessä VI kuvatuilla menetelmillä. Liitteen VI
                    menetelmissä kuvataan suositellut analyysijärjestelmät kaasupäästöjä varten (1.1 kohta) ja suositellut hiukkasten
                    laimennus- ja näytteenottojärjestelmät (1.2 kohta).
           1.1      Dynamometrin eritelmä
                    Testeissä on käytettävä moottoridynamometriä, jonka ominaisuudet riittävät liitteessä III olevassa 3.7.1 kohdassa
                    kuvatun testisyklin suorittamiseen. Vääntömomentin ja pyörimisnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata teho
                    ilmoitetuissa rajoissa. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, ettei 1.3
                    kohdassa ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä.
           1.2      Pakokaasuvirta
                    Pakokaasuvirta on määritettävä jollakin 1.2.1–1.2.4 kohdassa mainitulla menetelmällä.
 ---pagebreak--- L 146/26               FI                             Euroopan unionin virallinen lehti                                          30.4.2004
         1.2.1 Suora mittausmenetelmä
               Pakokaasuvirran suora mittaaminen virtaussuuttimella tai vastaavalla mittausjärjestelmällä (yksityiskohtaiset tiedot,
               ks. standardi ISO 5167:2000).
               Huomautus:           Suoran kaasuvirran mittaaminen on vaikea tehtävä. Päästöarvovirheisiin vaikuttavien
                                    mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin.
         1.2.2 Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä
               Ilmavirran ja polttoainevirran mittaus.
               Testeissä on käytettävä ilmavirtamittareita ja polttoainevirtamittareita, joiden tarkkuus on määritelty 1.3 kohdassa.
               Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:
               GEXHW = GAIRW + GFUEL (märän pakokaasun massa)
         1.2.3 Hiilitasapainomenetelmä
               Pakomassan laskeminen polttoaineenkulutuksesta ja pakokaasupitoisuuksista hiilitasapainomenetelmää käyttäen (liite
               III, lisäys 3).
         1.2.4 Merkkikaasun mittausmenetelmä
               Tässä menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa. Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä
               jalokaasua (esim. puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa
               reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.
               Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1
               metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä, riippuen siitä, kumpi on suurempi, virtaussuuntaan
               merkkikaasun ruiskutuspisteestä. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen
               sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan
               moottorista virtaussuuntaa vastaan.
               Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on
               alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.
               Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:
                                     G T " " EXH
                G EXHW $
                               60 " "conc mix # conc a #
               jossa
               GEXHW =          hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)
               GT               =       merkkikaasuvirta (cm³/min)
               concmix =        merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen (ppm)
               "EXH             =       pakokaasun tiheys (kg/m³)
               conca            =       merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa (ppm)
               Merkkikaasun taustapitoisuus (conca) voidaan määrittää laskemalla välittömästi ennen testikäyttöä ja testikäytön
               jälkeen mitattujen arvojen keskiarvo.
               Jos taustapitoisuus on alle 1 % merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (concmix) suurimmalla
               pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.
               Koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset, ja se on kalibroitava
               lisäyksessä 2 olevan 1.11.2 kohdan mukaisesti.
         1.2.5 Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä
               Tähän menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen
               pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:
                                         #           1        &
                G EXHW * G AIRW " $$1 )                       '
                                                              '
                                         %      A/F  st "  "  (
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                            L 146/27
                   kun
                    A / Fst " 14,5
                                                                     $           2 " conc CO " 10 "4   '
                                                                     %        1+                       (
                 $       conc CO " 10 " 4                        ' %                3,5 " conc CO2     (
                 %100 -
                 %
                                            + conc HC " 10 " 4   ( * % 0,45 #
                                                                 ( %
                                                                                "
                                                                                ( " conc CO2 * conc CO " 10 " 4    #
                 &                2                              ) %               conc CO " 10 " 4    (
                                                                               1*                      (
                                                                     %              3,5 " conc CO2     (
                                                                     &                                 )
          " ,
                                                         "
                                               6,9078 " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 * conc HC " 10 " 4        #
                   jossa
                   A/Fst            =      stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde (kg)/kg
                   "                =      suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde
                   concCO2          =      kuiva CO2-pitoisuus (%)
                   concCO =         kuiva CO-pitoisuus (ppm)
                   concHC =         HC-pitoisuus (ppm)
          Huomautus:       Laskelmassa viitataan dieselpolttoaineeseen, jonka H/C-suhde on 1,8.
                   Ilmavirtamittarin on täytettävä taulukossa 3 asetetut tarkkuusvaatimukset, käytetyn CO2-analysaattorin on täytettävä
                   1.4.1 kohdan vaatimukset ja koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut
                   tarkkuusvaatimukset.
                   Ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää
                   suhteellisen ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen 1.4.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.
          1.2.6    Laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaus
                   Käytettäessä täysvirtauslaimennusjärjestelmää laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaus (GTOTW) on mitattava
                   PDP:llä tai CFV:llä tai SSV:llä (liite VI, 1.2.1.2 kohta). Tarkkuuden on oltava liitteen III lisäyksessä 2 olevan 2.2
                   kohdan säännösten mukainen.
          1.3      Tarkkuus
                   Kaikkien mittauslaitteiden kalibroinnin on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin standardeihin, ja kalibroinnissa
                   on noudatettava taulukossa 3 esitettyjä vaatimuksia.
                                                    Taulukko 3: Mittauslaitteiden tarkkuus
  Nro       Mittauslaite                      Tarkkuus
  1         Moottorin pyörimisnopeus          % 2 % lukemasta tai % 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
  2         Vääntömomentti                    % 2 % lukemasta tai % 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
  3         Polttoaineenkulutus               % 2 % moottorin enimmäisarvosta
  4         Ilman kulutus                     % 2 % lukemasta tai % 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
  5         Pakokaasuvirta                    % 2,5 % lukemasta tai % 1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
  6         Lämpötilat $ 600 K                % 2 K absoluuttinen arvo
  7         Lämpötilat > 600 K                % 1 % lukemasta
  8         Pakokaasun paine                  % 0,2 kPa absoluuttinen arvo
  9         Imuilman alipaine                 % 0,05 kPa absoluuttinen arvo
  10        Ilmanpaine                        % 0,1 kPa absoluuttinen arvo
  11        Muut paineet                      % 0,1 kPa absoluuttinen arvo
  12        Absoluuttinen kosteus             % 5 % lukemasta
  13        Laimennusilman virta              % 2 % lukemasta
  14        Laimennettu pakokaasuvirta        % 2 % lukemasta
 ---pagebreak--- L 146/28                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                           30.4.2004
         1.4     Kaasuaineosien määrittäminen
         1.4.1   Analysaattorin yleiset eritelmät
                 Analysaattoreiden mittausalueen on sovelluttava pakokaasun aineosien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle
                 tarkkuudelle (1.4.1.1 kohta). Analysaattoreita on suositeltavaa käyttää siten, että mitattu pitoisuus osuu 15 ja 100
                 prosentin välille täydestä asteikosta.
                 Jos täyden asteikon arvo on 155 ppm (tai ppmC) tai jos käytetään alle 15 prosentin arvoilla riittävän tarkkoja ja
                 erottelukykyisiä tuloksia antavia lukulaitteita (tietokoneet, tietojenkeruulaitteet), myös alle 15 prosenttia täydestä
                 asteikosta olevat pitoisuudet ovat hyväksyttäviä. Tässä tapauksessa on tehtävä lisäkalibrointeja kalibrointikäyrien
                 tarkkuuden varmistamiseksi, ks. liitteen III lisäyksessä 2 oleva 1.5.5.2 kohta.
                 Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että lisävirheet voidaan
                 minimoida.
         1.4.1.1 Mittausvirhe
                 Analysaattori ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän kuin ± 2 % lukemasta tai, jos se on suurempi, ±
                 0,3 % täydestä asteikosta.
                 HUOMAUTUS:                Tässä vaatimuksessa tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa
                                           nimellisistä kalibrointiarvoista, jotka saadaan kalibrointikaasua käyttäen (& oikea arvo).
         1.4.1.2 Toistettavuus
                 Toistettavuuden, joka on määritelmän mukaisesti 2,5 kertaa kymmenen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun
                 vasteen keskipoikkeama, on oltava enintään ± 1 % täyden asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm:n (tai ppmC)
                 ylittävälle alueelle tai ± 2 % kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) alittavalle alueelle.
         1.4.1.3 Kohina
                 Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmenen sekunnin
                 jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden täydestä asteikosta.
         1.4.1.4 Nollapisteen poikkeama
                 Nollapisteen poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta.
                 Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson
                 aikana.
         1.4.1.5 Asteikon poikkeama
                 Asteikon poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta. Asteikko
                 määritellään asteikkovasteen ja nollavasteen väliseksi eroksi. Asteikkovasteeksi määritellään keskimääräinen vaste,
                 kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.
         1.4.2   Kaasun kuivaus
                 Mahdollisen kaasun kuivauslaitteen vaikutuksen mitattavien kaasujen pitoisuuteen on oltava mahdollisimman pieni.
                 Kemiallisia kuivauslaitteita ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.
         1.4.3   Analysaattorit
                 Tämän lisäyksen 1.4.3.1–1.4.3.5 kohdassa kuvataan käytettäviä mittausperiaatteita. Liitteessä VI annetaan
                 yksityiskohtainen kuvaus mittausjärjestelmistä.
                 Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavilla laitteilla. Ei-lineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisoivia
                 piirejä.
         1.4.3.1 Hiilimonoksidin (CO) analyysi
                 Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).
         1.4.3.2 Hiilidioksidin (CO2) analyysi
                 Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                             L 146/29
          1.4.3.3 Hiilivetyjen (HC) analyysi
                  Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID), jonka ilmaisinta, venttiilejä,
                  putkistoja ja muita osia lämmitetään siten, että kaasun lämpötilana voidaan pitää 463 K (190 °C) ± 10K.
          1.4.3.4 Typen oksidien (NOx) analyysi
                  Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminesenssi-ilmaisin (CLD) tai lämmitetty
                  kemiluminesenssi-ilmaisin (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään
                  märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 °C), jos veden
                  aiheuttaman vaimennuksen tarkastuksen (liitteen III lisäyksen 2 kohta 1.9.2.2) tulos on tyydyttävä.
                  Sekä CLD:n että HCLD:n osalta näytteenottokäytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K – 473 K (55 °C – 200
                  °C) muuntimeen asti kuivana tapahtuvassa mittauksessa ja analysaattoriin asti märkänä tapahtuvassa mittauksessa.
          1.4.4   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen
                  Edellä 1.2.5 kohdassa määritellyn pakokaasuvirran määrittämiseen käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen
                  mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilma-polttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi.
                  Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään
                  veden kondensoitumisen.
                  Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:
                            % 3 % lukemasta          "<2
                            % 5 % lukemasta          2$"<5
                            % 10 % lukemasta         5$"
                  Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.
          1.4.5   Kaasupäästöjen näytteenotto
                  Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava ainakin 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan
                  päähän – riippuen siitä, kumpi on suurempi – virtaussuuntaa vastaan pakokaasujärjestelmän poistoaukosta
                  mahdollisuuksien mukaan ja riittävän lähelle moottoria, jotta voidaan varmistaa, että pakokaasun lämpötila on anturin
                  kohdalla vähintään 343 K (70 °C).
                  Jos monisylinterisessä moottorissa on monihaarainen pakosarja, näytteenottimen imuaukko on sijoitettava niin kauas
                  virtaussuuntaan, että näyte edustaa kaikkien sylintereiden keskimääräisiä päästöjä. Jos monisylinterisessä
                  moottorissa, esimerkiksi V-moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat pakosarjat, näyte voidaan ottaa kustakin
                  ryhmästä erikseen ja laskea pakokaasun keskimääräiset päästöt. Myös muita menetelmiä, joiden on osoitettu
                  vastaavan edellä mainittuja menetelmiä, voidaan käyttää. Pakokaasupäästöjen laskennassa on käytettävä pakokaasun
                  kokonaismassavirtaa.
                  Jos pakokaasun koostumukseen vaikutetaan jollakin jälkikäsittelyjärjestelmällä, pakokaasunäyte on otettava
                  virtaussuuntaa vastaan tällaisesta laitteesta I vaiheen testeissä ja virtaussuuntaan tällaisesta laitteesta II vaiheen
                  testeissä. Kun hiukkasten määrittelyyn käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, kaasupäästöt voidaan myös
                  määrittää laimennetusta pakokaasusta. Näytteenottimien on oltava lähellä hiukkasnäytteenotinta laimennustunnelissa
                  (liitteen V kohta 1.2.1.2, DT, ja kohta 1.2.2 , PSP). CO ja CO2 voidaan vaihtoehtoisesti määrittää ottamalla näytteet
                  pussiin ja mittaamalla pitoisuus näytepussista.
          1.5     Hiukkasten määrittäminen
                  Hiukkasten määrittäminen vaatii laimennusjärjestelmän. Laimennus voidaan toteuttaa joko
                  osavirtauslaimennusjärjestelmällä tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä. Laimennusjärjestelmän virtauskapasiteetin
                  on oltava riittävä estämään täysin veden kondensoituminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmiin ja pitämään
                  laimennetun pakokaasun lämpötila 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä välittömästi virtaussuuntaa vastaan
                  suodattimien pitimistä. Laimennusilmasta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, jos
                  ilman kosteus on suuri. Jos ulkoilman lämpötila on alle 293 K (20 °C), laimennusilma on suositeltavaa esilämmittää
                  lämpötilan ylärajan 303 K (30 °C) yläpuolelle. Laimennusilman lämpötila saa kuitenkin olla enintään 325 K (52 °C)
                  ennen pakokaasun johtamista laimennustunneliin.
                  Huomautus:           Vakiotilaisessa menettelyssä suodattimen lämpötila voidaan pitää enimmäislämpötilassa 325 K
                                       (52 °C) tai tätä alhaisempana sen sijaan, että noudatetaan lämpötila-aluetta 42 °C – 52 °C.
                  Osavirtauslaimennusjärjestelmässä hiukkasten näytteenotin on kiinnitettävä lähelle kaasupäästöjen näytteenotinta
                  siitä virtaussuuntaa vastaan, kuten 4.4 kohdassa on määritelty, ja liitteessä VI olevan 1.2.1.1 kohdan kuvien 4–12
                  mukaisesti (EP ja SP).
 ---pagebreak--- L 146/30               FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                          30.4.2004
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmä on suunniteltava hajottamaan pakokaasuvirta kahteen osaan, joista pienempi
                 laimennetaan ilmalla ja jota sen jälkeen käytetään hiukkasten mittaukseen. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että
                 laimennussuhde määritetään erittäin tarkasti. Pakokaasuvirta voidaan jakaa eri menetelmillä, jolloin käytettävä
                 jakomenetelmä määrää käytettävät näytteenottolaitteet ja -menettelyt varsin pitkälle (liitteen VI kohta 1.2.1.1).
                 Hiukkasten massan määrittämiseksi tarvitaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodattimet,
                 mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty.
                 Hiukkasten näytteenotossa voidaan käyttää kahta menetelmää:
                 –        yhden suodattimen menetelmässä käytetään yhtä suodatinparia (tämän lisäyksen 1.5.1.3 kohta) kaikissa
                          testisyklin moodeissa. Näytteenottoaikoja ja -virtoja on seurattava erittäin tarkasti testin näytteenottovaiheen
                          aikana. Testisykliä varten tarvitaan kuitenkin vain yksi suodatinpari.
                 –        monen suodattimen menetelmässä käytetään erillistä suodatinparia (tämän lisäyksen 1.5.1.3 kohta) testisyklin
                          kussakin moodissa. Tämä menetelmä mahdollistaa joustavammat näytteenottomenettelyt, mutta vaatii
                          useampia suodattimia.
         1.5.1   Hiukkasten näytteenottosuodattimet
         1.5.1.1 Suodattimen eritelmä
                 Varmentamistesteissä on käytettävä fluorihiilipinnoitettuja lasikuitusuodattimia tai fluorihiilipohjaisia
                 kalvosuodattimia. Erikoissovelluksiin voidaan käyttää myös erilaisia suodatinmateriaaleja. Kaikkien
                 suodatintyyppien 0,3 µm DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 % kaasun
                 pintanopeudella 35–100 cm/s. Kun suoritetaan vastaavuustestejä laboratorioiden välillä tai valmistajan ja
                 hyväksyntäviranomaisen välillä, on käytettävä laadultaan täysin toisiaan vastaavia suodattimia.
         1.5.1.2 Suodattimen koko
                 Hiukkassuodattimen pienin halkaisija on 47 mm (suodatusläpimitta 37 mm). Myös halkaisijaltaan suurempia
                 suodattimia voidaan käyttää (1.5.1.5 kohta).
         1.5.1.3 Ensisijaiset suodattimet ja toissijaiset suodattimet
                 Laimennetusta pakokaasusta on otettava testijakson aikana näytteet sarjaan sijoitetulla suodatinparilla (yksi
                 ensisijainen suodatin ja yksi toissijainen suodatin). Toissijainen suodatin saa sijaita enintään 100 mm virtaussuuntaan
                 ensisijaisesta suodattimesta, eikä se saa koskettaa ensisijaista suodatinta. Suodattimet voidaan punnita erikseen tai
                 parina siten, että tahrapuolet ovat vastakkain.
         1.5.1.4 Suodattimen pintanopeus
                 Kaasun pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 35–100 cm/s. Paineen putoamisen kasvu testin alun ja lopun välillä
                 saa olla enintään 25 kPa.
         1.5.1.5 Suodattimen kuormitus
                 Seuraavassa taulukossa esitetään yleisimpien suodatinkokojen suositellut vähimmäiskuormitukset. Suurten
                 suodattimien vähimmäiskuormituksen on oltava 0,065 mg 1000 mm²:n suodatusalaa kohden.
                    Suodattimen halkaisija         Suositeltu suodatusalan halkaisija         Suositeltu vähimmäiskuormitus (mg)
                                                   (mm)
                    47                             37                                         0,11
                    70                             60                                         0,25
                    90                             80                                         0,41
                    110                            100                                        0,62
                 Monen suodattimen menetelmässä suositeltu suodattimen vähimmäiskuormitus kaikkien suodattimien summalle
                 saadaan edellä esitetyn sovellettavan arvon ja moodien kokonaislukumäärän neliöjuuren tulona.
         1.5.2   Punnituskammion ja analyysivaa'an eritelmät
         1.5.2.1 Punnituskammion olosuhteet
                 Kammion (tai huoneen), jossa hiukkassuodattimet vakautetaan ja punnitaan, lämpötilan on pysyttävä alueella 295 K
                 (22 °C) ± 3 K kaikkien suodatinten vakautuksen ja punnituksen ajan. Kosteus on pidettävä 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K
                 kastepisteessä ja 45 ± 8 prosentin suhteellisessa kosteudessa.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                           L 146/31
          1.5.2.2 Vertailusuodattimen punnitus
                  Kammion (tai huoneen) ilmassa ei saa olla epäpuhtauksia (esimerkiksi pölyä), jotka voisivat laskeutua
                  hiukkassuodattimille niiden vakauttamisen aikana. Punnitushuoneen olot saavat poiketa 1.5.2.1 kohdassa eritellyistä,
                  jos poikkeama kestää enintään 30 minuuttia. Punnituskammion on täytettävä vaaditut eritelmät ennen henkilökunnan
                  saapumista sinne. Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta tai vertailusuodatinparia on punnittava neljän
                  tunnin kuluessa näytteenottosuodattimen tai -suodatinparin punnituksesta, mutta mieluimmin samanaikaisesti näiden
                  kanssa. Niiden on oltava saman kokoisia ja samasta materiaalista kuin näytteenottosuodattimien.
                  Jos vertailusuodattimien (suodatinparien) keskimääräinen paino muuttuu yli 10 #g näytteenottosuodattimien
                  punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet heitettävä pois ja päästötestit uusittava.
                  Jos 1.5.2.1 kohdassa esitettyjä punnituskammion vakauskriteerejä ei täytetä, mutta vertailusuodattimen
                  (suodatinparin) punnitus on edellä esitettyjen kriteerien mukainen, valmistaja voi joko hyväksyä
                  näytteenottosuodattimien painot tai hylätä testit, korjata punnitushuoneen säätöjärjestelmän ja uusia testin.
          1.5.2.3 Analyysivaaka
                  Kaikkien suodattimien painojen määrittämiseen käytettävän analyysivaa'an tarkkuuden (keskipoikkeaman) on oltava
                  2 µg ja erotuskyvyn 1 µg (1 numero = 1 µg).
          1.5.2.4 Staattisen sähkön vaikutusten eliminoiminen
                  Staattisen sähkön vaikutuksen eliminoimiseksi suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi
                  poloniumneutraloijalla tai vaikutukseltaan vastaavalla laitteella.
          1.5.3   Hiukkasnäytteiden mittauksen lisäeritelmät
                  Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin
                  joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen tai
                  muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät
                  reagoi pakokaasun aineosien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi.
          2.      MITTAUS- JA NÄYTTEENOTTOMENETELMÄT (NRTC-TESTI)
          2.1     Johdanto
                  Testattavan moottorin kaasu- ja hiukkaspäästöt on mitattava liitteen VI menetelmillä. Liitteen VI menetelmissä
                  kuvataan suositellut analyysijärjestelmät kaasupäästöjä varten (1.1 kohta) ja suositellut hiukkasten laimennus- ja
                  näytteenottojärjestelmät (1.2 kohta).
          2.2     Dynamometri ja testisolun laitteet
                  Seuraavia laitteita on käytettävä testattaessa moottoreiden päästöjä moottoridynamometrissä:
          2.2.1   Moottoridynamometri
                  Testeissä on käytettävä moottoridynamometriä, jonka ominaisuudet riittävät tämän liitteen lisäyksessä 4 kuvatun
                  testisyklin suorittamiseen. Vääntömomentin ja pyörimisnopeuden mittauslaitteilla on voitava mitata teho
                  ilmoitetuissa rajoissa. Lisälaskelmat voivat olla tarpeen. Mittauslaitteiston tarkkuuden on oltava sellainen, ettei
                  taulukossa 3 ilmoitettujen lukujen suurimpia toleransseja ylitetä.
          2.2.2   Muut laitteet
                  Polttoaineen ja ilman kulutuksen, jäähdytysnesteen ja voiteluaineen lämpötilan, pakokaasun paineen ja imuilman
                  alipaineen, pakokaasun ja imuilman lämpötilan, ilmanpaineen, kosteuden ja polttoaineen lämpötilan mittauslaitteita
                  on käytettävä tarpeen mukaan. Kyseisten laitteiden on oltava taulukossa 3 esitettyjen vaatimusten mukaiset:
                                                    Taulukko 3: Mittauslaitteiden tarkkuus
   Nro      Mittauslaite                        Tarkkuus
   1        Moottorin pyörimisnopeus            % 2 % lukemasta tai % 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
    2       Vääntömomentti                      % 2 % lukemasta tai % 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
   3        Polttoaineenkulutus                 % 2 % moottorin enimmäisarvosta
   4        Ilman kulutus                       % 2 % lukemasta tai % 1 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on suurempi
 ---pagebreak--- L 146/32                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                        30.4.2004
   Nro     Mittauslaite                        Tarkkuus
   5       Pakokaasuvirta                      % 2,5 % lukemasta tai % 1,5 % moottorin enimmäisarvosta riippuen siitä, kumpi on
                                               suurempi
   6       Lämpötilat $ 600 K                  % 2 K absoluuttinen arvo
   7       Lämpötilat > 600 K                  % 1 % lukemasta
   8       Pakokaasun paine                    % 0,2 kPa absoluuttinen arvo
   9       Imuilman alipaine                   % 0,05 kPa absoluuttinen arvo
   10      Ilmanpaine                          % 0,1 kPa absoluuttinen arvo
   11      Muut paineet                        % 0,1 kPa absoluuttinen arvo
   12      Absoluuttinen kosteus               % 5 % lukemasta
   13      Laimennusilman virta                % 2 % lukemasta
   14      Laimennettu pakokaasuvirta          % 2 % lukemasta
         2.2.3   Raakapakokaasuvirta
                 Raakapakokaasun päästöjen laskemiseksi ja osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaamiseksi on tiedettävä pakokaasun
                 massavirta. Pakokaasun massavirran määrittämiseen voidaan käyttää jotain seuraavista menetelmistä.
                 Päästölaskelmia varten molempien jäljempänä kuvattujen menetelmien vasteajan on oltava yhtä suuri tai pienempi
                 kuin analysaattorilta vaadittu vasteaika, siten kuin se on määritelty lisäyksessä 2 olevassa 1.11.1 kohdassa.
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeampaa vastetta. Tosiaikaisella ohjauksella varustetun
                 osavirtauslaimennusjärjestelmän vasteaika saa olla enintään 0,3 sekuntia. Aiemmin tallennettuun testikäyttöön
                 perustuvalla ennakoivalla ohjauksella varustetun osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran mittauksen
                 vasteaika saa olla enintään 5 sekuntia, kun nousuaika on enintään 1 sekunti. Laitevalmistajan on ilmoitettava
                 järjestelmän vasteaika. Pakokaasuvirran ja osavirtauslaimennusjärjestelmän yhdistetyt vasteaikavaatimukset on
                 esitetty 2.4 kohdassa.
                 Suora mittausmenetelmä
                 Hetkellisen pakokaasuvirran suora mittaus voidaan tehdä esimerkiksi seuraavilla järjestelmillä:
                 –        paine-erolaitteet, kuten virtaussuutin (yksityiskohtaiset tiedot, ks. standardi ISO 5167:2000)
                 –        ultraäänivirtausmittari
                 –        pyörrevanavirtausmittari.
                 Päästöarvovirheisiin vaikuttavien mittausvirheiden välttämiseksi on ryhdyttävä varotoimenpiteisiin. Näihin
                 toimenpiteisiin sisältyy laitteen huolellinen asentaminen moottorin pakojärjestelmään laitevalmistajan suositusten ja
                 hyvän insinööritavan mukaisesti. Laitteen asennus ei saa vaikuttaa etenkään moottorin suoritusarvoihin ja päästöihin.
                 Virtausmittarien on täytettävä taulukossa 3 esitetyt tarkkuusvaatimukset.
                 Ilman ja polttoaineen mittausmenetelmä
                 Menetelmään sisältyy ilmavirran ja polttoainevirran mittaus sopivilla virtausmittareilla. Hetkellinen pakokaasuvirta
                 lasketaan seuraavasti:
                 GEXHW = GAIRW + GFUEL (märän pakokaasun massa)
                 Virtausmittarien on täytettävä taulukossa 3 esitetyt tarkkuusvaatimukset, minkä lisäksi niiden on oltava riittävän
                 tarkkoja, jotta ne täyttävät myös pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset.
                 Merkkikaasun mittausmenetelmä
                 Menetelmässä mitataan merkkikaasun pitoisuus pakokaasussa.
                 Pakokaasuvirtaan ruiskutetaan tunnettu määrä jalokaasua (esim. puhdasta heliumia) merkkikaasuksi. Kaasu sekoittuu
 ---pagebreak--- 30.4.2004              FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                        L 146/33
                ja laimenee pakokaasuun, mutta se ei saa reagoida pakoputkessa. Kaasun pitoisuus mitataan pakokaasunäytteestä.
                Merkkikaasun täydellisen sekoittumisen varmistamiseksi pakokaasun näytteenottimen on sijaittava vähintään 1
                metrin tai 30 kertaa pakoputken halkaisijan mitan päässä, riippuen siitä, kumpi on suurempi, virtaussuuntaan
                merkkikaasun ruiskutuspisteestä. Näytteenotin voidaan sijoittaa lähemmäs ruiskutuspistettä, jos täydellinen
                sekoittuminen varmennetaan vertaamalla merkkikaasupitoisuutta viitepitoisuuteen, kun merkkikaasu ruiskutetaan
                moottorista virtaussuuntaa vastaan.
                Merkkikaasuvirta säädetään sellaiseksi, että merkkikaasupitoisuus joutokäyntinopeudella sekoittumisen jälkeen on
                alhaisempi kuin merkkikaasuanalysaattorin täysi asteikko.
                Pakokaasuvirta lasketaan seuraavasti:
                                                      GT " " EXH
                                 GEXHW $
                                              60 " "concmix # conca #
                jossa
                GEXHW =          hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)
                GT               =       merkkikaasuvirta (cm³/min)
                concmix =        merkkikaasun hetkellinen pitoisuus sekoittumisen jälkeen (ppm)
                "EXH             =       pakokaasun tiheys (kg/m³)
                conca            =       merkkikaasun taustapitoisuus imuilmassa (ppm)
                Merkkikaasun taustapitoisuus (conca) voidaan määrittää laskemalla välittömästi ennen testikäyttöä ja testikäytön
                jälkeen mitattujen arvojen keskiarvo.
                Jos taustapitoisuus on alle 1 % merkkikaasun pitoisuudesta sekoittumisen jälkeen (concmix) suurimmalla
                pakokaasuvirralla, taustapitoisuus voidaan jättää huomiotta.
                Koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut tarkkuusvaatimukset, ja se on kalibroitava
                lisäyksessä 2 olevan 1.11.2 kohdan mukaisesti.
                Ilmanvirran ja ilman ja polttoaineen suhteen mittausmenetelmä
                Menetelmään sisältyy pakomassan laskeminen ilmavirrasta ja ilman ja polttoaineen suhteesta. Hetkellinen
                pakokaasumassavirta lasketaan seuraavasti:
                                          #            1       &
                 G EXHW * G AIRW " $$1 )                       '
                                          %       A/Fst " " '(
                kun
                 A / Fst " 14,5
                                                                  $           2 " conc CO " 10 "4  '
                                                                  %        1+                      (
              $        conc CO " 10 " 4                       ' %                3,5 " conc CO2    (
              %100 -
              %
                                          + conc HC " 10 " 4  ( * % 0,45 #
                                                              ( %
                                                                                "
                                                                                ( " conc CO2 * conc CO " 10 " 4   #
              &                2                              ) %               conc CO " 10 " 4   (
                                                                            1*                     (
                                                                  %              3,5 " conc CO2    (
                                                                  &                                )
          " ,
                                                       "
                                            6,9078 " conc CO2 * conc CO " 10 " 4 * conc HC " 10 " 4      #
                jossa
                         A/Fst           =       stoikiometrinen ilman ja polttoaineen suhde (kg/kg)
                         "               =       suhteellinen ilman ja polttoaineen suhde
                         concCO2         =       kuiva CO2-pitoisuus (%)
                         concCO =        kuiva CO-pitoisuus (ppm)
                         concHC =        HC-pitoisuus (ppm)
                HUOMAUTUS: Laskelmassa viitataan dieselpolttoaineeseen, jonka H/C-suhde on 1,8.
                Ilmavirtamittarin on täytettävä taulukossa 3 esitetyt tarkkuusvaatimukset, käytetyn CO2-analysaattorin on täytettävä
                2.3.1 kohdan vaatimukset ja koko järjestelmän on täytettävä pakokaasuvirran mittaukselle asetetut
                tarkkuusvaatimukset.
                Ilman ja polttoaineen suhteen mittauslaitetta, kuten sirkoniumoksidityyppistä anturia, voidaan vaihtoehtoisesti käyttää
 ---pagebreak--- L 146/34                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                           30.4.2004
                 suhteellisen ilman ja polttoaineen suhteen mittaamiseen 2.3.4 kohdan vaatimusten mukaisesti.
         2.2.4   Laimennettu pakokaasuvirta
                 Laimennetun pakokaasun sisältämien päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirta.
                 Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana (kg/testi) lasketaan syklin aikana mitatuista arvoista ja
                 virtauksen mittauslaitteen vastaavista kalibrointitiedoista (V0 PDV:lle, KV CFV:lle ja Cd SSV:lle) jollain lisäyksen 3
                 kohdassa 2.2.1 kuvatuista menetelmistä. Jos hiukkas- ja kaasupäästönäytteiden kokonaismassa on yli 0,5 % CVS:n
                 kokonaisvirrasta, CVS:n virtaus korjataan tai hiukkasnäytevirta palautetaan CVS:ään ennen virtauksen
                 mittauslaitetta.
         2.3     Kaasuaineosien määrittäminen
         2.3.1   Analysaattorin yleiset eritelmät
                 Analysaattoreiden mittausalueen on sovelluttava pakokaasun aineosien pitoisuuksien mittauksessa vaadittavalle
                 tarkkuudelle (1.4.1.1 kohta). Analysaattoreita on suositeltavaa käyttää siten, että mitattu pitoisuus osuu 15 ja 100
                 prosentin välille täydestä asteikosta.
                 Jos täyden asteikon arvo on 155 ppm (tai ppmC) tai jos käytetään alle 15 prosentin arvoilla riittävän tarkkoja ja
                 erottelukykyisiä tuloksia antavia lukulaitteita (tietokoneet, tietojenkeruulaitteet), myös alle 15 prosenttia täydestä
                 asteikosta olevat pitoisuudet ovat hyväksyttäviä. Tässä tapauksessa on tehtävä lisäkalibrointeja kalibrointikäyrien
                 tarkkuuden varmistamiseksi, liitteen III lisäyksen 2 kohta 1.5.5.2.
                 Laitteiston sähkömagneettisen yhteensopivuuden (EMC) on oltava sellaisella tasolla, että lisävirheet voidaan
                 minimoida.
         2.3.1.1 Mittausvirhe
                 Analysaattori ei saa poiketa kalibroinnin nimellispisteestä enemmän kuin ± 2 % lukemasta tai ± 0,3 % täydestä
                 asteikosta riippuen siitä, kumpi on suurempi.
                 HUOMAUTUS:                Tässä vaatimuksessa tarkkuudella tarkoitetaan analysaattorin lukeman poikkeamaa
                                           nimellisistä kalibrointiarvoista, jotka saadaan kalibrointikaasua käyttäen (& oikea arvo).
         2.3.1.2 Toistettavuus
                 Toistettavuuden, joka on määritelmän mukaisesti 2,5 kertaa kymmenen peräkkäisen kalibrointi- tai vertailukaasun
                 vasteen keskipoikkeama, on oltava enintään ± 1 % täyden asteikon pitoisuudesta kullekin 155 ppm:n (tai ppmC)
                 ylittävälle alueelle tai ± 2 % kullekin 155 ppm:n (tai ppmC) alittavalle alueelle.
         2.3.1.3 Kohina
                 Analysaattorin huipusta huippuun -vaste nolla- ja kalibrointi- tai vertailukaasulle minä tahansa kymmenen sekunnin
                 jaksona ei saa ylittää kahta prosenttia kaikkien käytettävien alueiden täydestä asteikosta.
         2.3.1.4 Nollapisteen poikkeama
                 Nollapisteen poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta.
                 Nollavasteeksi määritellään keskimääräinen vaste, kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson
                 aikana.
         2.3.1.5 Asteikon poikkeama
                 Asteikon poikkeaman on oltava tunnin aikana alle 2 % alimman käytettävän alueen täydestä asteikosta. Asteikko
                 määritellään asteikkovasteen ja nollavasteen väliseksi eroksi. Asteikkovasteeksi määritellään keskimääräinen vaste,
                 kohina mukaan luettuna, nollakaasuun 30 sekunnin ajanjakson aikana.
         2.3.1.6 Nousuaika
                 Raakapakokaasun analyysissä mittausjärjestelmään asennetun analysaattorin nousuaika saa olla korkeintaan 2,5
                 sekuntia.
                 HUOMAUTUS:                Pelkän analysaattorin vasteajan arviointi ei yksin riitä selkeästi määrittelemään sitä, sopiiko
                                           koko järjestelmä muuttavatilaiseen testaukseen. Tilavuudet ja erityisesti järjestelmässä olevat
                                           tyhjät tilavuudet eivät vaikuta ainoastaan siirtoaikaan näytteenottimesta analysaattoriin, vaan
                                           ne vaikuttavat myös nousuaikaan. Myös analysaattorin sisäiset siirtoajat määritellään
                                           analysaattorin vasteajaksi, kuten NOx-analysaattorin muunnin tai vedenerotin. Koko
                                           järjestelmän vasteajan määrittelyä kuvataan lisäyksessä 2 olevassa 1.11.1 kohdassa.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                             L 146/35
          2.3.2   Kaasun kuivaus
                  Kaasun kuivaukseen sovelletaan samoja eritelmiä kuin NRSC-testisykliin (ks. 1.4.2 kohta edellä) jäljempänä
                  kuvatulla tavalla.
                  Mahdollisen kaasun kuivauslaitteen vaikutuksen mitattavien kaasujen pitoisuuteen on oltava mahdollisimman pieni.
                  Kemiallisia kuivauslaitteita ei saa käyttää veden poistamiseen näytteestä.
          2.3.3   Analysaattorit
                  Analysaattoreihin sovelletaan samoja eritelmiä kuin NRSC-testisykliin (1.4.3 kohta) jäljempänä kuvatulla tavalla.
                  Mitattavat kaasut on analysoitava seuraavilla laitteilla. Ei-lineaarisissa analysaattoreissa saa käyttää linearisoivia
                  piirejä.
          2.3.3.1 Hiilimonoksidin (CO) analyysi
                  Hiilimonoksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).
          2.3.3.2 Hiilidioksidin (CO2) analyysi
                  Hiilidioksidianalysaattorin on oltava tyypiltään ei-dispersiivinen infrapuna-absorptioanalysaattori (NDIR).
          2.3.3.3 Hiilivetyjen (HC) analyysi
                  Hiilivetyanalysaattorin on oltava tyypiltään lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID), jonka ilmaisinta, venttiilejä,
                  putkistoja ja muita osia lämmitetään siten, että kaasun lämpötilana voidaan pitää 463 K (190 °C) ± 10K.
          2.3.3.4 Typen oksidien (NOx) analyysi
                  Typen oksidien analysaattorin on oltava tyypiltään kemiluminesenssi-ilmaisin (CLD) tai lämmitetty
                  kemiluminesenssi-ilmaisin (HCLD), jossa on NO2/NO-muunnin, jos mittaus tehdään kuivana. Jos mittaus tehdään
                  märkänä, on käytettävä HCLD-analysaattoria, jonka muuntimen lämpötilan on oltava yli 328 K (55 °C), jos
                  vesijäähdytyskokeen (liitteen III lisäyksen 2 kohta 1.9.2.2) tulos on tyydyttävä.
                  Sekä CLD:n että HCLD:n osalta näytteenottokäytävän seinämät pidetään lämpötilassa 328 K – 473 K (55 °C – 200
                  °C) muuntimeen asti kuivana tapahtuvassa mittauksessa ja analysaattoriin asti märkänä tapahtuvassa mittauksessa.
          2.3.4   Ilman ja polttoaineen suhteen mittaaminen
                  Edellä 2.2.3 kohdassa määritellyn pakokaasuvirran määrittämiseen käytettävän ilman ja polttoaineen suhteen
                  mittauslaitteen on oltava sirkoniumoksidityyppinen laaja-alueinen ilma-polttoainesuhdeanturi tai lambda-anturi.
                  Anturi on kiinnitettävä suoraan pakoputkeen kohdassa, jossa pakokaasun lämpötila on riittävän korkea estämään
                  veden kondensoitumisen.
                  Anturin ja siihen kiinteästi liittyvien elektronisten laitteiden tarkkuuden on oltava seuraavissa rajoissa:
                       % 3 % lukemasta " < 2
                       % 5 % lukemasta 2 $ " < 5
                       % 10 % lukemasta 5 $ "
                  Edellä määritellyn tarkkuuden saavuttamiseksi anturi on kalibroitava laitevalmistajan ohjeiden mukaisesti.
          2.3.5   Kaasupäästöjen näytteenotto
          2.3.5.1 Raakapakokaasuvirta
                  Raakapakokaasun päästöjen laskemiseen sovelletaan samoja eritelmiä kuin NRSC-testisykliin (1.4.4 kohta)
                  jäljempänä kuvatulla tavalla.
                  Kaasupäästöjen näytteenottimet on sijoitettava ainakin 0,5 metrin tai kolme kertaa pakoputken halkaisijan mitan
                  päähän – riippuen siitä, kumpi on suurempi – virtaussuuntaa vastaan pakokaasujärjestelmän poistoaukosta
                  mahdollisuuksien mukaan ja riittävän lähelle moottoria, jotta voidaan varmistaa, että pakokaasun lämpötila on anturin
                  kohdalla vähintään 343 K (70 °C).
 ---pagebreak--- L 146/36                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                              30.4.2004
                 Siinä tapauksessa, että kysymyksessä on monisylinterinen moottori, jossa on haaroitettu pakosarja,
                 näytteenottoputken suu tulee sijoittaa riittävän pitkälle virtaussuuntaan, jotta varmistetaan, että näyte edustaa
                 keskimääräistä pakokaasupäästöä kaikista sylintereistä. Jos monisylinterisessä moottorissa, esimerkiksi V-
                 moottorissa, on selkeästi toisistaan erillään olevat pakosarjat, näyte voidaan ottaa kustakin ryhmästä erikseen ja
                 laskea pakokaasun keskimääräiset päästöt. Myös muita menetelmiä, joiden on osoitettu vastaavan edellä mainittuja
                 menetelmiä, voidaan käyttää. Pakokaasupäästöjen laskennassa on käytettävä pakokaasun kokonaismassavirtaa.
                 Jos pakokaasun koostumukseen vaikutetaan jollakin jälkikäsittelyjärjestelmällä, pakokaasunäyte on otettava
                 virtaussuuntaa vastaan tällaisesta laitteesta I vaiheen testeissä ja virtaussuuntaan tällaisesta laitteesta II vaiheen
                 testeissä.
         2.3.5.2 Laimennettu pakokaasuvirta
                 Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, sovelletaan seuraavia eritelmiä.
                 Moottorin ja täysvirtauslaimennusjärjestelmän välisen pakoputken on oltava liitteen VI vaatimusten mukainen.
                 Kaasupäästöjen näytteenotin (näytteenottimet) on asennettava laimennustunneliin hiukkasten näytteenottimen lähelle
                 kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin sekoittuneet.
                 Näytteenotto voidaan yleensä tehdä kahdella tavalla:
                 –        epäpuhtauksia kerätään näytepussiin koko syklin ajan ja mitataan testin päätyttyä,
                 –        epäpuhtauksia kerätään jatkuvasti ja ne integroidaan koko syklin ajalle; tämä menetelmä on pakollinen HC:n
                          ja NOx:n osalta.
                 Taustapitoisuuksista kerätään näytteet näytepussiin ylempää laimennustunnelista, ja taustapitoisuudet vähennetään
                 päästöpitoisuuksista lisäyksessä 3 olevan 2.2.3 kohdan mukaisesti.
         2.4     Hiukkasten määrittäminen
                 Hiukkasten määrittäminen vaatii laimennusjärjestelmän. Laimennus voidaan toteuttaa joko
                 osavirtauslaimennusjärjestelmällä tai täysvirtauslaimennusjärjestelmällä. Laimennusjärjestelmän virtauskapasiteetin
                 on oltava riittävä estämään täysin veden kondensoituminen laimennus- ja näytteenottojärjestelmiin ja pitämään
                 laimennetun pakokaasun lämpötila 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä välittömästi virtaussuuntaa vastaan
                 suodattimien pitimistä. Laimennusilmasta saa poistaa kosteuden ennen sen johtamista laimennusjärjestelmään, jos
                 ilman kosteus on suuri. Jos ulkoilman lämpötila on alle 293 K (20 °C), laimennusilma on suositeltavaa esilämmittää
                 lämpötilan ylärajan 303 K (30 °C) yläpuolelle. Laimennusilman lämpötila saa kuitenkin olla enintään 325 K (52 °C)
                 ennen pakokaasun johtamista laimennustunneliin.
                 Hiukkasten näytteenotin on asennettava lähelle kaasupäästöjen näytteenotinta, ja asennuksen on oltava 2.3.5 kohdan
                 säännösten mukainen.
                 Hiukkasten massan määrittämiseksi tarvitaan hiukkasten näytteenottojärjestelmä, hiukkasten näytteenottosuodattimet,
                 mikrogrammavaaka ja punnituskammio, jonka lämpötila ja kosteus on säädelty.
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmän eritelmät
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmä on suunniteltava hajottamaan pakokaasuvirta kahteen osaan, joista pienempi
                 laimennetaan ilmalla ja jota sen jälkeen käytetään hiukkasten mittaukseen. Tämän vuoksi on olennaisen tärkeää, että
                 laimennussuhde määritetään erittäin tarkasti. Pakokaasuvirta voidaan jakaa eri menetelmillä, jolloin käytettävä
                 jakomenetelmä määrää käytettävät näytteenottolaitteet ja -menettelyt varsin pitkälle (liitteen VI kohta 1.2.1.1).
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaus vaatii nopeaa järjestelmävastetta. Järjestelmän muunnosaika määritetään
                 lisäyksen 2 kohdassa 1.11.1 kuvatulla menetelmällä.
                 Jos pakokaasuvirran mittauksen (ks. edellinen kohta) ja osavirtausjärjestelmän yhdistetty muunnosaika alle 0,3
                 sekuntia, voidaan käyttää tosiaikaista ohjausta. Jos muunnosaika on yli 0,3 sekuntia, on käytettävä aiemmin
                 tallennettuun testikäyttöön perustuvaa ennakoivaa ohjausta. Tässä tapauksessa nousuaika saa olla enintään 1 sekunti
                 ja yhdistelmän viive enintään 10 sekuntia.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                       L 146/37
                  Järjestelmän kokonaisvaste on suunniteltava siten, että varmistetaan pakokaasun massavirtaan suhteutettu edustava
                  hiukkasnäyte, GSE. Suhteen määrittämiseksi on tehtävä regressioanalyysi GSE:n ja GEXHW välillä vähintään 5 Hz:n
                  tiedonkeruutaajuudella, ja seuraavat kriteerit on täytettävä:
                  –          GSE:n ja GEXHW:n välisen regressioanalyysin korrelaatiokertoimen r2 on oltava vähintään 0,95.
                  –          GSE:n ja GEXHW:n välinen estimaatin keskivirhe saa olla enintään 5 % GSE:n enimmäisarvosta.
                  –          Regressiolinjan GSE-leikkaus saa olla enintään % 2 % GSE:n enimmäisarvosta.
                  Vaihtoehtoisesti voidaan tehdä esitesti, ja esitestin pakokaasumassavirtasignaalia voidaan käyttää hiukkasjärjestelmän
                  näytevirran ohjaukseen ("ennakoiva ohjaus"). Tällainen menettely on tarpeen, jos hiukkasjärjestelmän muunnosaika,
                  t50,P, ja/tai pakokaasumassavirtasignaalin muunnosaika, t50,F, on yli 0,3 sekuntia. Osavirtauslaimennusjärjestelmän
                  oikea ohjaus saavutetaan, jos GSE:n ohjaukseen käytettävän esitestin GEXHW,pre:n aikamerkkiä siirretään
                  "ennakointiajalla" t50,P + t50,F.
                  GSE:n ja GEXHW:n välisen korrelaation määrittämiseen käytetään varsinaisen testin aikana kerättyjä tietoja siten, että
                  GEXHW:n aikaa mukautetaan GSE:hen liittyvällä t50,F:llä (t50,P:tä ei käytetä ajan mukauttamiseen). GEXHW:n ja GSE:n
                  välinen aikasiirtymä on siis niiden lisäyksessä 2 olevan 2.6 kohdan mukaisesti määriteltyjen muunnosaikojen välinen
                  ero.
                  Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran GSE tarkkuuteen, jos sitä ei mitata
                  suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella:
                             GSE = GTOTW – GDILW
                  Tässä tapauksessa % 2 prosentin tarkkuus GTOTW:lle ja GDILW:lle ei riitä takaamaan GSE:n riittävää tarkkuutta. Jos
                  kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimman virheen on oltava sellainen, että GSE:n tarkkuus on ±
                  5 %, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo.
                  GSE:n riittävä tarkkuus voidaan saavuttaa jollain seuraavista menetelmistä:
                  a)         GTOTW:n ja GDILW:n absoluuttinen tarkkuus on % 0,2 %, mikä takaa sen, että GSE:n tarkkuus on $ 5 %, kun
                             laimennussuhde on 15. Suuremmilla laimennussuhteilla esiintyy kuitenkin suurempia virheitä.
                  b)         Kalibroidaan GDILW suhteessa GTOTW:iin siten, että saavutetaan samat GSE:n tarkkuudet kuin a kohdassa.
                             Yksityiskohtaisia tietoja tällaisesta kalibroinnista on annettu lisäyksessä 2 olevassa 2.6 kohdassa.
                  c)         GSE:n tarkkuus määritetään epäsuorasti laimennussuhteen tarkkuudesta, joka määritetään merkkikaasulla,
                             esim. CO2:lla. Tässäkin tapauksessa saavutetaan a kohdan menetelmää vastaavat GSE:n tarkkuudet.
                  d)         GTOTW:n ja GDILW:n absoluuttinen tarkkuus on % 2 % täydestä asteikosta, GTOTW:n ja GDILW:n eron suurin virhe
                             on 0,2 % ja epälineaarisuusvirhe on % 0,2 % suurimmasta testin aikana havaitusta GTOTW:sta.
          2.4.1   Hiukkasten näytteenottosuodattimet
          2.4.1.1 Suodattimen eritelmä
                  Varmentamistesteissä on käytettävä fluorihiilipinnoitettuja lasikuitusuodattimia tai fluorihiilipohjaisia
                  kalvosuodattimia. Erikoissovelluksiin voidaan käyttää myös erilaisia suodatinmateriaaleja. Kaikkien
                  suodatintyyppien 0,3 µm DOP (dioktyyliftalaatti) -keräystehokkuuden on oltava vähintään 99 % kaasun
                  pintanopeudella 35–100 cm/s. Kun suoritetaan vastaavuustestejä laboratorioiden välillä tai valmistajan ja
                  hyväksyntäviranomaisen välillä, on käytettävä laadultaan täysin toisiaan vastaavia suodattimia.
          2.4.1.2 Suodattimen koko
                  Hiukkassuodattimen pienin halkaisija on 47 mm (suodatusläpimitta 37 mm). Myös halkaisijaltaan suurempia
                  suodattimia voidaan käyttää (2.4.1.5 kohta).
          2.4.1.3 Ensisijaiset suodattimet ja toissijaiset suodattimet
                  Laimennetusta pakokaasusta on otettava testijakson aikana näytteet sarjaan sijoitetulla suodatinparilla (yksi
                  ensisijainen suodatin ja yksi toissijainen suodatin). Toissijainen suodatin saa sijaita enintään 100 mm virtaussuuntaan
                  ensisijaisesta suodattimesta, eikä se saa koskettaa ensisijaista suodatinta. Suodattimet voidaan punnita erikseen tai
                  parina siten, että tahrapuolet ovat vastakkain.
          2.4.1.4 Suodattimen pintanopeus
                  Kaasun pintanopeuden suodattimen läpi on oltava 35–100 cm/s. Paineen putoamisen kasvu testin alun ja lopun välillä
                  saa olla enintään 25 kPa.
 ---pagebreak--- L 146/38                 FI                             Euroopan unionin virallinen lehti                                        30.4.2004
          2.4.1.5 Suodattimen kuormitus
                  Seuraavassa taulukossa esitetään yleisimpien suodatinkokojen suositellut vähimmäiskuormitukset. Suurten
                  suodattimien vähimmäiskuormituksen on oltava 0,065 mg 1000 mm²:n suodatusalaa kohden.
         Suodattimen halkaisija           Suositeltu suodatusalan läpimitta           Suositeltu vähimmäiskuormitus
         (mm)                             (mm)                                        (mg)
         47                               37                                          0,11
         70                               60                                          0,25
         90                               80                                          0,41
         110                              100                                         0,62
          2.4.2   Punnituskammion ja analyysivaa'an eritelmät
          2.4.2.1 Punnituskammion olosuhteet
                  Kammion (tai huoneen), jossa hiukkassuodattimet vakautetaan ja punnitaan, lämpötilan on pysyttävä alueella 295 K
                  (22 °C) ± 3 K kaikkien suodatinten vakautuksen ja punnituksen ajan. Kosteus on pidettävä 282,5 K (9,5 °C) ± 3 K
                  kastepisteessä ja 45 ± 8 prosentin suhteellisessa kosteudessa.
          2.4.2.2 Vertailusuodattimen punnitus
                  Kammion (tai huoneen) ilmassa ei saa olla epäpuhtauksia (esimerkiksi pölyä), jotka voisivat laskeutua
                  hiukkassuodattimille niiden vakauttamisen aikana. Punnitushuoneen olot saavat poiketa 2.4.2.1 kohdassa eritellyistä,
                  jos poikkeama kestää enintään 30 minuuttia. Punnituskammion on täytettävä vaaditut eritelmät ennen henkilökunnan
                  saapumista sinne. Ainakin kaksi käyttämätöntä vertailusuodatinta tai vertailusuodatinparia on punnittava neljän
                  tunnin kuluessa näytteenottosuodattimen tai -suodatinparin punnituksesta, mutta mieluimmin samanaikaisesti näiden
                  kanssa. Niiden on oltava saman kokoisia ja samasta materiaalista kuin näytteenottosuodattimien.
                  Jos vertailusuodattimien (suodatinparien) keskimääräinen paino muuttuu yli 10 #g näytteenottosuodattimien
                  punnitusten välillä, on kaikki näytteenottosuodattimet heitettävä pois ja päästötestit uusittava.
                  Jos 2.4.2.1 kohdassa esitettyjä punnituskammion vakauskriteerejä ei täytetä, mutta vertailusuodattimen
                  (suodatinparin) punnitus on edellä esitettyjen kriteerien mukainen, valmistaja voi joko hyväksyä
                  näytteenottosuodattimien painot tai hylätä testit, korjata punnitushuoneen säätöjärjestelmän ja uusia testin.
          2.4.2.3 Analyysivaaka
                  Kaikkien suodattimien painojen määrittämiseen käytettävän analyysivaa'an tarkkuuden (keskipoikkeaman) on oltava
                  2 µg ja erotuskyvyn 1 µg (1 numero = 1 µg).
          2.4.2.4 Staattisen sähkön vaikutusten eliminoiminen
                  Staattisen sähkön vaikutuksen eliminoimiseksi suodattimet on neutralisoitava ennen punnitusta esimerkiksi
                  poloniumneutraloijalla tai vaikutukseltaan vastaavalla laitteella.
          2.4.3   Hiukkasnäytteiden mittauksen lisäeritelmät
                  Kaikki laimennusjärjestelmän ja näytteenottojärjestelmän raaka- ja laimennetun pakokaasun kanssa kosketuksiin
                  joutuvat osat pakoputkesta suodatintelineeseen on suunniteltava siten, että hiukkasten kerääntyminen tai
                  muuttuminen on mahdollisimman vähäistä. Kaikki osat on valmistettava sähköä johtavista materiaaleista, jotka eivät
                  reagoi pakokaasun aineosien kanssa, ja ne on maadoitettava sähköisesti sähköstaattisten vaikutusten estämiseksi."
    6)    Muutetaan lisäys 2 seuraavasti:
          a)      Muutetaan otsikko seuraavasti:
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                            L 146/39
                                                                  "LISÄYS 2
                                              KALIBROINTIMENETTELY (NRSC, NRTC1)"
          b)      Muutetaan 1.2.2 kohta seuraavasti:
                  Lisätään nykyisen tekstin jälkeen seuraavat kohdat:
                  "Tämä tarkkuus tarkoittaa sitä, että sekoitukseen käytettävät primaarikaasut on pystyttävä määrittämään vähintään
                  % 1 prosentin tarkkuudella ja että määrityksen on perustuttava kansallisiin tai kansainvälisiin kaasustandardeihin.
                  Tarkastus suoritetaan 15 ja 50 prosentin välillä täydestä asteikosta kunkin sellaisen kalibroinnin osalta, jossa
                  käytetään sekoituslaitetta. Jos ensimmäinen tarkastus epäonnistuu, voidaan suorittaa lisätarkastus jollain toisella
                  kalibrointikaasulla.
                  Vaihtoehtoisesti sekoituslaite voidaan tarkastaa lineaarisella instrumentilla, esimerkiksi käyttämällä NO-kaasua
                  CLD:n kanssa. Instrumentin vertailuarvo asetetaan suoraan instrumenttiin yhdistetyllä vertailukaasulla. Sekoituslaite
                  on tarkastettava käytetyissä asetuksissa, ja nimellisarvoa on verrattava instrumentin mitattuun pitoisuuteen. Tämän
                  erotuksen on oltava kussakin pisteessä ± 1 % nimellisarvosta.
                  Muita hyvään insinööritapaan perustuvia menetelmiä voidaan käyttää kaikkien osapuolten etukäteen antamalla
                  suostumuksella.
                  HUOMAUTUS:               Analysaattorin tarkan kalibrointikäyrän määrittämisessä suositellaan käytettävän
                                           tarkkuuskaasunjakajaa, jonka tarkkuus on % 1 %. Laitevalmistajan on kalibroitava
                                           kaasunjakaja."
          c)      Muutetaan 1.5.5.1 kohta seuraavasti:
                  i)       Korvataan ensimmäinen virke seuraavasti:
                           "Analysaattorin kalibrointikäyrä laaditaan ainakin kuudella kalibrointipisteellä (nollaa lukuun ottamatta),
                           jotka jakautuvat mahdollisimman tasaisesti."
                  ii)      Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:
                           "Kalibrointikäyrä saa poiketa enintään ± 2 % kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta ja enintään ± 0,3 %
                           täydestä asteikosta nollakohdassa."
          d)      Korvataan 1.5.5.2 kohdan viimeinen alakohta seuraavasti:
                  "Kalibrointikäyrä saa poiketa enintään ± 4 % kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta ja enintään ± 0,3 % täydestä
                  asteikosta nollakohdassa."
          e)      Korvataan 1.8.3 kohta seuraavasti:
                  "Hapen vaikutus määritetään otettaessa analysaattori käyttöön ja laajojen huoltojen jälkeen.
                  Valitaan sellainen alue, jossa hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut ovat ylemmän 50 prosentin
                  alueella. Testin suorittamisen aikana uunin lämpötilan on oltava vaatimusten mukainen.
                  1.8.3.1 Hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävät kaasut
                           Hapen vaikutuksen määrittämisessä käytettävien kaasujen on sisällettävä propaania, jossa on 350 ppmC % 75
                           ppmC hiilivetyä. Pitoisuusarvo on määritettävä kalibrointikaasujen toleransseille kaikkien hiilivetyjen ja
                           epäpuhtauksien kromatografisella analyysillä tai dynaamisella sekoituksella. Hapella varustetun typen on
                           toimittava tärkeimpänä laimennusaineena. Dieselmoottoreiden testaukseen tarvittavat sekoitukset ovat
                           seuraavat:
                                        O2-pitoisuus                           Täyttökaasu
                                        21 (20 – 22)                           Typpi
                                        10 (9 – 22)                            Typpi
                                        5 (4 – 6)                              Typpi
   1
          Kalibrointimenettely on sama NRSC- ja NRTC-testeille 1.11 ja 2.6 kohdassa esitettyjä vaatimuksia lukuun ottamatta.
 ---pagebreak--- L 146/40              FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                      30.4.2004
         1.8.3.2 Menettely
                 a)     Analysaattori nollataan.
                 b)     Analysaattorin vertailukaasun arvoksi asetetaan 21 prosentin happisekoitus.
                 c)     Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos vasteen arvo on muuttunut yli 0,5 % täydestä asteikosta, toistetaan a ja
                        b alakohta.
                 d)     Syötetään hapen vaikutuksen määrittämisen 5 prosentin ja 10 prosentin kaasut.
                 e)     Nollavaste tarkastetaan uudelleen. Jos vasteen arvo on muuttunut yli ± 1 % täydestä asteikosta, testi
                        toistetaan.
                 f)     Hapen vaikutus (%O2I) kunkin d alakohdassa tarkoitetun seoksen osalta lasketaan seuraavasti:
                         O2 I $
                                   "B # C # "100
                                       B
                        A = b alakohdassa käytetyn vertailukaasun hiilivetypitoisuus (ppm C)
                        B = d alakohdassa käytettyjen hapen vaikutuksen määrittämisen vertailukaasujen hiilivetypitoisuus (ppm C)
                        C = analysaattorivaste
                                         A
                         " ppmC # "
                                        D
                        D = prosenttiosuus A:sta johtuvasta täyden asteikon analysaattorivasteesta.
                 g)     Hapen vaikutuksen prosenttiosuuden (%O2I) on oltava alle ± 3,0 % kaikkien vaadittujen hapen vaikutuksen
                        määrittämisessä käytettyjen kaasujen osalta ennen testausta.
                 h)     Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 %, valmistajan ohjeiden ylä- ja alapuolella olevaa ilmavirtaa on säädettävä
                        portaittain ja 1.8.1 kohta toistettava kunkin virran osalta.
                 i)     Jos hapen vaikutus on yli ± 3,0 % ilmavirran säätämisen jälkeen, polttoainevirtaa ja sen jälkeen näytevirtaa
                        muutetaan ja 1.8.1 kohta toistetaan kunkin uuden asetuksen osalta.
                 j)     Jos hapen vaikutus on edelleen yli ± 3,0 %, analysaattori, FID-polttoaine tai polttimen ilma on korjattava tai
                        vaihdettava ennen testausta. Sen jälkeen tässä kohdassa esitetty menettely toistetaan korjatuille tai
                        vaihdetuille laitteille tai kaasuille.
         f)      Muutetaan 1.9.2.2 kohta seuraavasti:
                 i)     Korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
                        "Tätä tarkistusta käytetään ainoastaan kostean kaasun konsentraatiomittauksiin. Veden vaimennuksen
                        laskemisessa on otettava huomioon NO-vertailukaasun laimentaminen vesihöyryllä ja seoksen
                        vesihöyrykonsentraation määrittäminen testauksen aikana odotettuun arvoon. (H)CLD-analysaattorin läpi
                        johdetaan
                        NO-vertailukaasua, jonka konsentraatio on 80–100 prosenttia tavallisen käyttöalueen koko asteikosta, ja NO-
                        arvo kirjataan arvona D. NO-vertailukaasu kuplitetaan tämän jälkeen huoneenlämpöisen veden läpi ja
                        johdetaan (H)CLD-analysaattorin läpi, jonka jälkeen NO-arvo kirjataan arvona C. Veden lämpötila
                        määritetään ja kirjataan F:nä. Seoksen kylläisen vesihöyryn paine, joka vastaa kuplitusveden lämpötilaa F, on
                        määritettävä ja kirjattava arvona G. Seoksen vesihöyrykonsentraatio (H, prosentteina) lasketaan seuraavasti:"
                 ii)    Korvataan kolmas alakohta seuraavasti:
                        "ja kirjataan De:nä. Dieselpakokaasun osalta kokeen aikana suurin odotettavissa oleva pakokaasun
                        vesihöyrypitoisuus (%) arvioidaan pakokaasun CO2-enimmäispitoisuudesta tai laimentamattomasta
                        CO2-vertailukaasupitoisuudesta (A, mitattuna 1.9.2.1 kohdan mukaisesti) olettaen, että polttoaineen atomien
                        H/C-suhde on 1,8:1, seuraavasti:"
 ---pagebreak--- 30.4.2004          FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                             L 146/41
          g) Lisätään kohta seuraavasti:
             "1.11 NRTC-testissä tehtäviä raakapakokaasumittauksia koskevat lisäkalibrointivaatimukset
             1.11.1 Analyysijärjestelmän vasteajan tarkastaminen
                     Vasteajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testikäytön
                     mittauksessa (eli analysaattorin paine, virrat, suodatinasetukset ja kaikki muut vasteaikaan vaikuttavat
                     muuttujat). Vasteaika määritetään tekemällä suora kaasukytkentä näytteenottimen imuaukkoon.
                     Kaasukytkennän on tapahduttava alle 0,1 sekunnissa. Testissä käytettävien kaasujen on aiheutettava
                     pitoisuudenmuutos, joka on vähintään 60 % täydestä asteikosta.
                     Kunkin yksittäisen kaasuaineosan pitoisuus on kirjattava. Vasteajaksi määritellään kaasunkytkennän ja
                     kirjatun pitoisuuden asianmukaisen muutoksen välinen aikaero. Järjestelmän vasteaika (t90) koostuu viiveestä
                     mittausanturiin ja anturin nousuajasta. Viiveeksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 10
                     % lopullisesta lukemasta (t10). Nousuajaksi määritellään 10 % ja 90 % lopullisesta lukemasta olevien
                     vasteiden välinen aika (t90 – t10).
                     Analysaattori- ja pakovirtasignaalien aikojen yhdenmukaistamista varten raakapakokaasun mittauksessa
                     muunnosajaksi määritellään aika muutoksesta (t0) siihen, kunnes vaste on 50 % lopullisesta lukemasta (t50).
                     Järjestelmän vasteaika saa olla enintään 10 sekuntia ja nousuaika enintään 2,5 sekuntia kaikille rajoitetuille
                     aineosille (CO, NOx, HC) ja kaikilla käytetyillä mittausalueilla.
             1.11.2 Pakokaasuvirran mittaamiseen tarkoitetun merkkikaasuanalysaattorin kalibrointi
                     Jos käytetään merkkikaasupitoisuuden mittaamiseen tarkoitettua analysaattoria, se on kalibroitava
                     standardikaasua käyttämällä.
                     Kalibrointikäyrä laaditaan ainakin kymmenellä kalibrointipisteellä (nollaa lukuun ottamatta), jotka jakautuvat
                     siten, että puolet pisteistä sijaitsee välillä 4 % – 20 % analysaattorin täydestä asteikosta ja loput välillä 20 % –
                     100 % täydestä asteikosta. Kalibrointikäyrä lasketaan pienimmän neliösumman menetelmällä.
                     Kalibrointikäyrä saa poiketa kunkin kalibrointipisteen nimellisarvosta enintään ± 1 % täydestä asteikosta
                     alueella, joka on 20 % – 100 % täydestä asteikosta. Lisäksi kalibrointikäyrä saa poiketa nimellisarvosta
                     enintään ± 2 % alueella, joka on 4 % – 20 % täydestä asteikosta.
                     Ennen testikäyttöä analysaattori on nollattava ja asetettava vertailukaasun arvot käyttämällä nollakaasua ja
                     vertailukaasua, jonka nimellisarvo on yli 80 % analysaattorin täydestä asteikosta."
          h) Korvataan 2.2 kohta seuraavasti:
             "Kaasun virtausmittareiden tai virtauksen mittauslaitteiden kalibroinnin on perustuttava kansallisiin ja/tai
             kansainvälisiin standardeihin.
             Mittausvirhe saa olla enintään ± 2 % lukemasta.
             Osavirtauslaimennusjärjestelmissä on kiinnitettävä erityistä huomiota näytevirran GSE tarkkuuteen, jos sitä ei mitata
             suoraan, vaan se määritetään virtauseron mittauksella:
             GSE = GTOTW – GDILW
             Tässä tapauksessa % 2 prosentin tarkkuus GTOTW:lle ja GDILW:lle ei riitä takaamaan GSE:n riittävää tarkkuutta. Jos
             kaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, eron suurimman virheen on oltava sellainen, että GSE:n tarkkuus on ±
             5 %, kun laimennussuhde on alle 15. Se voidaan laskea ottamalla kunkin laitteen virheistä neliöllinen keskiarvo."
          i) Lisätään kohta seuraavasti:
             "2.6    Osavirtauslaimennusjärjestelmää koskevat lisäkalibrointivaatimukset
             2.6.1   Määräajoin tehtävä kalibrointi
                     Jos näytekaasuvirta määritetään virtauseron mittauksella, virtausmittari tai virtauksen mittauslaite on
                     kalibroitava jollakin seuraavista menetelmistä siten, että tunneliin menevä näytevirta GSE täyttää lisäyksessä 1
                     olevassa 2.4 kohdassa esitetyt tarkkuusvaatimukset:
                     GDILW:n virtausmittari kytketään sarjaan GTOTW:n virtausmittarin kanssa ja näiden kahden virtausmittarin
                     välinen ero kalibroidaan vähintään viidessä pisteessä siten, että virtausarvot on jaettu tasaisin välein
                     alhaisimman testin aikana käytetyn GDILW-arvon ja testissä käytetyn GTOTW-arvon välille. Laimennustunneli
                     voidaan ohittaa.
 ---pagebreak--- L 146/42       FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                           30.4.2004
                 Kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan GTOTW:n virtausmittarin kanssa ja tarkkuus tarkastetaan testissä
                 käytetyllä arvolla. Tämän jälkeen kalibroitu massavirtalaite kytketään sarjaan GDILW:n virtausmittarin kanssa
                 ja tarkkuus tarkastetaan vähintään viidellä asetuksella, jotka vastaavat laimennussuhdetta
                 3–50 suhteessa testin aikana käytettyyn GTOTW:hen.
                 Siirtoputki TT irrotetaan pakokaasuvirrasta, ja siirtoputkeen kytketään kalibroitu virtauksen mittauslaite,
                 jonka alue sopii GSE:n mittaukseen. Tämän jälkeen GTOTW säädetään testissä käytettyyn arvoon ja GDILW
                 säädetään vaiheittain vähintään viiteen arvoon, jotka vastaavat laimennussuhteita q välillä 3–50.
                 Vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä kalibrointivirtaustietä, jossa tunneli ohitetaan, mutta jossa
                 vastaavien mittareiden läpi kulkeva kokonaisvirta ja laimennusilman virta pidetään samana kuin varsinaisessa
                 testissä.
                 Siirtoputkeen TT syötetään merkkikaasua. Merkkikaasu voi olla pakokaasun aineosa, kuten CO2 tai NOx.
                 Kun merkkikaasuaineosa on laimentunut tunnelissa, se mitataan. Tämä tehdään viidelle laimennussuhteelle
                 välillä 3–50. Näytevirran tarkkuus määritetään laimennussuhteesta q:
                 GSE = GTOTW /q
                 Kaasuanalysaattorin tarkkuudet on otettava huomioon GSE:n tarkkuuden takaamiseksi.
         2.6.2   Hiilivirran tarkastaminen
                 On erittäin suositeltavaa tarkastaa hiilivirta todellista pakokaasua käyttäen, koska näin voidaan havaita
                 mittaukseen ja ohjaukseen liittyvät ongelmat ja varmentaa osavirtauslaimennusjärjestelmän asianmukainen
                 toiminta. Hiilivirran tarkastus olisi tehtävä vähintään joka kerta kun asennetaan uusi moottori tai kun
                 testisolun kokoonpanoon tehdään merkittäviä muutoksia.
                 Moottoria on käytettävä suurimman vääntömomentin kuormituksella ja nopeudella tai millä tahansa muulla
                 vakiotilaisella moodilla, joka tuottaa vähintään 5 % CO2:ta. Osavirtausnäytteenottojärjestelmää on käytettävä
                 laimennuskertoimella, joka on noin 15:1.
         2.6.3   Testiä edeltävä tarkastus
                 Testiä edeltävä tarkastus on tehtävä kahden tunnin kuluessa ennen testikäyttöä seuraavalla tavalla:
                 Virtausmittareiden tarkkuus on tarkastettava samalla menetelmällä, jota on käytetty kalibroinnissa. Tarkastus
                 on tehtävä vähintään kahdessa pisteessä, mukaan luettuina GDILW:n virtausarvot, jotka vastaavat
                 laimennussuhteita 5–15 testissä käytetyllä GTOTW-arvolla.
                 Jos edellä kuvatun kalibrointimenettelyn pöytäkirjoilla voidaan osoittaa, että virtausmittarien kalibrointi
                 pysyy vakaana pitkällä aikavälillä, testiä edeltävä tarkastus voidaan jättää tekemättä.
         2.6.4   Muunnosajan määrittäminen
                 Muunnosajan arvioinnissa käytettävien järjestelmän asetusten on oltava täsmälleen samat kuin testikäytön
                 mittauksessa. Muunnosaika määritellään seuraavalla menetelmällä:
                 Riippumaton vertailuvirtausmittari, jolla on näytevirtaan soveltuva mittausalue, kytketään sarjaan
                 näytteenottimen kanssa lähelle sitä. Tämän virtausmittarin muunnosajan on oltava alle 100 ms vasteajan
                 mittauksessa käytetyllä virtausaskelkoolla, ja virtauksen rajoituksen on oltava riittävän alhainen, jotta se ei
                 vaikuta osavirtauslaimennusjärjestelmän dynaamisiin suoritusarvoihin ja on hyvän insinööritavan mukainen.
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmän pakokaasuvirran (tai ilmavirran, jos pakokaasuvirta lasketaan) syötteeseen
                 tehdään askelmuutos alhaisesta virtauksesta vähintään 90 prosenttiin täydestä asteikosta. Askelmuutoksen
                 laukaisimen olisi oltava sama, jota käytetään ennakoivan ohjauksen käynnistämiseen varsinaisessa testissä.
                 Pakokaasunvirran askelheräte ja virtausmittarin vaste on kirjattava vähintään 10 Hz:n näytteenottotaajuudella.
                 Näistä tiedoista määritetään osavirtauslaimennusjärjestelmän muunnosaika, joka on aika askelherätteen
                 aloittamisesta virtausmittarin vasteen 50-prosentin pisteeseen. Samalla tavoin määritetään
                 osavirtauslaimennusjärjestelmän GSE-signaalin ja pakokaasuvirtausmittarin GEXHW-signaalin muunnosajat.
                 Näitä signaaleja käytetään kunkin testin jälkeen suoritettavissa regressiotarkastuksissa (lisäyksessä 1 oleva
                 2.4 kohta).
                 Laskelma toistetaan vähintään viidellä nousu- ja laskuherätteellä, ja tuloksista lasketaan keskiarvo. Tästä
                 arvosta vähennetään vertailuvirtausmittarin sisäinen muunnosaika (< 100 ms). Tämä on
                 osavirtauslaimennusjärjestelmän "ennakoiva" arvo, jota sovelletaan lisäyksessä 1 olevan 2.4 kohdan
                 mukaisesti."
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                            L 146/43
   7)     Lisätään seuraava jakso:
          "3.     CVS-JÄRJESTELMÄN KALIBROINTI
          3.1     Yleistä
                  CVS-järjestelmä on kalibroitava käyttämällä tarkkaa virtausmittaria sekä laitteita, joilla käyttöolosuhteita voidaan
                  muuttaa.
                  Virtaus järjestelmän läpi on mitattava erilaisilla virtauksen käyttöasetuksilla, ja järjestelmän ohjausparametrit on
                  mitattava ja suhteutettava virtaukseen.
                  Kalibroinnissa voidaan käyttää erityyppisiä virtausmittareita, esimerkiksi kalibroitua venturia, kalibroitua
                  laminaarista virtausmittaria tai kalibroitua turbiinimittaria.
          3.2     Syrjäytyspumpun (PDP) kalibrointi
                  Kaikki pumppuun liittyvät parametrit on mitattava samanaikaisesti pumpun kanssa sarjaan kytketyn
                  kalibrointiventurin parametrien kanssa. Laskettu virtaus (m3/min pumpun syötössä, absoluuttinen paine ja lämpötila)
                  on piirrettävä käyränä suhteessa korrelaatiofunktioon, joka on pumpun parametrien määrätyn yhdistelmän arvo.
                  Tämän jälkeen on määritettävä lineaarinen funktio, joka suhteuttaa pumpun virtauksen ja korrelaatiofunktion. Jos
                  CVS:n käyttö on moninopeuksinen, kalibrointi on tehtävä kaikilla käytetyillä alueilla.
                  Lämpötila on pidettävä vakaana kalibroinnin aikana.
                  Kaikkien kalibrointiventurin ja CVS-pumpun välisten liitosten ja putkistojen vuodot on pidettävä alle 0,3 prosentissa
                  alhaisimmasta virtauspisteestä (suurin rajoitus ja alhaisin PDP-nopeuspiste).
          3.2.1   Tietojen analysointi
                  Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 6 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan
                  määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Ilman virtaus muunnetaan tämän jälkeen pumpun
                  virtaukseksi (V0) kuutiometreinä pumpun kierrosta kohti (m3/kierros) pumpun syötön absoluuttisessa paineessa ja
                  lämpötilassa seuraavasti:
                           Qs T 101.3
                  V0 +         x       x
                            n 273           pA
                  jossa
                  Qs       =       ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)
                  T        =       lämpötila pumpun syötössä (K)
                  pA       =       absoluuttinen paine pumpun syötössä (pB- p1) (kPa)
                  n        =       pumpun kierrosnopeus (kierrosta/s)
                  Jotta voidaan ottaa huomioon pumpun paineenvaihteluiden ja pumpun jättämän vuorovaikutus, on laskettava pumpun
                  nopeuden, pumpun syötön ja lähdön välisen paine-eron ja absoluuttisen pumpun lähtöpaineen välinen
                  korrelaatiokerroin (X0) seuraavasti:
                           1      ,p p
                   X0 +      x
                           n        pA
                  jossa
                   "p p
                           =       pumpun syötön ja lähdön välinen paine-ero (kPa)
                  pA       =       absoluuttinen lähtöpaine pumpun lähdössä (kPa)
                  Kalibrointiyhtälö on luotava tekemällä lineaarinen pienimmän neliösumman sovitus seuraavasti:
                  V0 + D0 * m x ( X 0 )
                  D0 on leikkauspistevakio ja m kulmakerroinvakio, jotka kuvaavat regressiolinjoja.
 ---pagebreak--- L 146/44              FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                        30.4.2004
               Jos CVS-järjestelmä on moninopeuksinen, pumpun eri virtausalueille luotujen kalibrointikäyrien on oltava likipitäen
               samansuuntaisia, ja leikkauspistearvojen (D0) on suurennuttava, kun pumpun virtausalue pienenee.
               Yhtälöstä laskettujen arvojen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatusta arvosta V0. m:n arvot vaihtelevat pumpusta
               riippuen. Hiukkasten vaikutus vähentää ajan myötä pumpun jättämää, mikä näkyy m:n pienentyneissä arvoissa.
               Tämän vuoksi kalibrointi on suoritettava pumpun käyttöönoton yhteydessä ja suurempien huoltojen jälkeen, ja jos
               koko järjestelmän verifiointi (3.5 kohta) ilmaisee pumpun jättämän muuttuneen.
         3.3   Kriittisen virtauksen venturin (CFV) kalibrointi
               CFV:n kalibrointi perustuu kriittisen venturin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan funktio
               seuraavasti:
                                Kv x p A
                         Qs +
                                     T
               jossa
               Kv = kalibrointikerroin
               pA = absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)
               T = lämpötila venturin syötössä (K)
         3.3.1 Tietojen analysointi
               Ilman virtaus (Qs) kullakin rajoitusasetuksella (vähintään 8 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan
               määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Kalibrointikerroin lasketaan kunkin asetuksen
               kalibrointitiedoista seuraavasti:
                                                 QS x T
                                         Kv +
                                                      pA
               jossa
               Qs       =       ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)
               T        =       lämpötila venturin syötössä (K)
               pA       =       absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)
               Kriittisen virtauksen alueen määrittämiseksi Kv on piirrettävä venturin syöttöpaineen funktiona. Kriittisellä
               (kuristetulla) virtauksella Kv:n arvo on verrattain vakio. Paineen alentuessa (alipaineen kasvaessa) venturin kuristus
               poistuu ja Kv pienenee, mikä ilmaisee, että CFV toimii sallitun alueen ulkopuolella.
               Keskimääräinen KV ja keskipoikkeama on laskettava vähintään kahdeksassa pisteessä kriittisen virtauksen alueella.
               Keskipoikkeama saa olla enintään ± 0,3 % KV:n keskimääräisestä arvosta.
         3.4   Aliääniventurin (SSV) kalibrointi
               SSV:n kalibrointi perustuu aliääniventurin virtausyhtälöön. Kaasun virtaus on syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n
               syötön ja kurkun välisen paineenalennuksen funktio seuraavasti:
                                                 %1                          "       1         (+
                                                       "
                Q SSV / A 0 d 2 C d P A & r 1.4286 . r 1.7143              ###                 ),
                                                                                ),
                                                 &' T                        $1. " r
                                                                                4 1.4286
                                                                                *-
               jossa
               A0       =       kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia
                                                                    " 1 %
                                                          " m 3 %# K 2 &" 1 %
                                                          ##      &&#      &#      2
                                                                                &
                                                           $ min '# kPa &$ mm '
                        =       0,006111 SI-yksikköinä              $      '
 ---pagebreak--- 30.4.2004             FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                         L 146/45
                d       =       SSV:n kurkun halkaisija (m)
                Cd      =       SSV:n purkauskerroin
                PA      =       absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)
                T       =       lämpötila venturin syötössä (K)
                                                                                $P
                r       =       SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde =   1"
                                                                                PA
                                                                                d
                ß       =       SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan =
                                                                                D
          3.4.1 Tietojen analysointi
                Ilman virtaus (QSSV) kullakin virtausasetuksella (vähintään 16 asetusta) lasketaan virtausmittarin tiedoista valmistajan
                määrittämän menetelmän avulla vakio-oloissa m3/min-arvona. Purkauskerroin lasketaan kunkin asetuksen
                kalibrointitiedoista seuraavasti:
                                                                Q SSV
                         Cd /
                                                   %1                        "        1         (+
                                                         "
                                    A 0 d 2 P A & r 1.4286 . r 1.7143      ###                  ),
                                                                                ),
                                                   &' T                      $1. " r
                                                                                4 1.4286
                                                                                *-
                jossa
                QSSV    = ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)
                T       = lämpötila venturin syötössä (K)
                d       = SSV:n kurkun halkaisija (m)
                                                                                $P
                r       = SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde =    1"
                                                                                PA
                                                                                d
                ß       = SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan =
                                                                                D
                Aliäänivirtauksen alueen määrittämiseksi Cd on piirrettävä SSV:n kurkussa määritellyn Reynoldsin luvun funktiona.
                Re SSV:n kurkussa lasketaan seuraavalla kaavalla:
                                            QSSV
                                 Re # A1
                                              d"
                jossa
                A1      =       kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia
                                                        " 1 % " min %" mm %
                                                        # 3 &#         &#      &
                                         = 25,55152     $ m ' $ s '$ m '
                QSSV    =       ilman virtaus vakio-oloissa (101,3 kPa, 273 K) (m3/s)
                d       =       SSV:n kurkun halkaisija (m)
                µ       =       kaasun absoluuttinen tai dynaaminen viskositeetti, joka on laskettu seuraavalla kaavalla:
                                            3             1
                                        bT 2         bT 2
                                 "#              #               kg/m-s
                                        S "T               S
                                                    1"
                                                          T
 ---pagebreak--- L 146/46               FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                          30.4.2004
                jossa
                b        = empiirinen vakio        =                  kg
                                                      1,458 " 10 6        1
                                                                    msK 2
                S        = empiirinen vakio        =  110,4 K
                Koska QSSV on syöte Re-kaavassa, laskelma on aloitettava arvaamalla alustavasti kalibrointiventurin QSSV tai Cd ja
                sitä on toistettava niin kauan, kunnes QSSV konvergoi. Konvergointimenetelmän tarkkuuden on oltava vähintään 0,1
                %.
                Saatavalla kalibrointikäyrän sopivuusyhtälöllä laskettujen Cd-arvojen on oltava ± 0,5 prosentin sisällä mitatuista Cd-
                arvoista kussakin kalibrointipisteessä vähintään kuudessatoista pisteessä aliäänivirtauksen alueella.
         3.5    Koko järjestelmän verifiointi
                CVS-näytteenottojärjestelmän ja analysointijärjestelmän kokonaistarkkuus on määritettävä syöttämällä tunnettu
                massa pilaavaa kaasua järjestelmään sen toimiessa normaalisti. Pilaava aine analysoidaan ja massa lasketaan liitteen
                III lisäyksessä 3 olevan 2.4.1 kohdan mukaisesti lukuun ottamatta propaania, jolle on käytettävä kerrointa 0,000472
                HC:n kertoimen 0,000479 sijasta. Tähän voidaan käyttää jompaa kumpaa seuraavista tekniikoista.
         3.5.1  Mittaaminen kriittisen virtausaukon avulla
                CVS-järjestelmään syötetään tunnettu määrä puhdasta kaasua (propaania) kalibroidun kriittisen aukon kautta. Jos
                syöttöpaine on riittävän suuri, kriittisen virtausaukon avulla säädettävä virtaus ei riipu aukon lähtöpaineesta
                (kriittisestä virtauksesta). CVS-järjestelmää käytetään samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10
                minuutin ajan. Kaasunäyte analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun
                massa lasketaan. Näin määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin sisällä syötetyn kaasun tunnetusta massasta.
         3.5.2  Mittaaminen gravimetrisen tekniikan avulla
                Pienen propaanilla täytetyn sylinterin paino määritetään ± 0,01 gramman tarkkuudella. CVS-järjestelmää käytetään
                samoin kuin tavallisessa pakokaasujen päästötestissä noin 5–10 minuutin ajan samalla, kun järjestelmään syötetään
                hiilimonoksidia tai propaania. Syötetyn puhtaan kaasun määrä määritetään painoerot punnitsemalla. Kaasunäyte
                analysoidaan tavallisen laitteiston (näytepussi- tai integrointimenetelmä) avulla, ja kaasun massa lasketaan. Näin
                määritetyn massan on oltava ± 3 prosentin sisällä syötetyn kaasun tunnetusta massasta.
    8)   Muutetaan lisäys 3 seuraavasti:
         a)     Lisätään tämän lisäyksen otsikko seuraavasti: "TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN"
         b)     Muutetaan 1 jakson otsikko seuraavasti: "TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN
                (NRSC-TESTI)"
         c)     Korvataan 1.2 kohta seuraavasti:
                "1.2     Hiukkaspäästöt
                         Suodattimien näytteiden kokonaismassat (MSAM,i) kirjataan kussakin moodissa hiukkasten arvioimiseksi.
                         Suodattimet on palautettava punnituskammioon, jossa niitä vakautetaan vähintään yhden ja enintään 80
                         tunnin ajan, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodattimien bruttopaino kirjataan ja siitä vähennetään suodattimien
                         taarapaino (ks. liitteen III kohta 3.1). Hiukkasten massa Mf on ensisijaiseen suodattimeen ja toissijaiseen
                         suodattimeen jääneiden hiukkasten massan summa. Jos taustakorjausta käytetään, suodattimen läpi virtaavan
                         laimennusilman massa (MDIL) ja hiukkasten massa (Md) on kirjattava. Jos mittauksia on tehty enemmän kuin
                         yksi, kerroin Md / MDIL on laskettava kullekin yksittäiselle mittaukselle, ja arvoista on otettava keskiarvo."
         d)     Korvataan 1.3.1 kohta seuraavasti:
         "1.3.1 Pakokaasuvirran määrittäminen
                         Kullekin moodille on määritettävä pakokaasuvirta (GEXHW) liitteen III lisäyksen 1 kohtien 1.2.1–1.2.3
                         mukaisesti.
                         Kun käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, on kullekin moodille määritettävä laimennetun pakokaasun
                         kokonaisvirta (GTOTW) liitteen III lisäyksen 1 kohdan 1.2.4 mukaisesti."
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                                  Euroopan unionin virallinen lehti                                     L 146/47
          e)     Korvataan 1.3.2–1.4.6 kohta seuraavasti:
          "1.3.2          Märkä/kuiva-korjaus (GEXHW,) on määritettävä kunkin moodin osalta liitteen III lisäyksen 1 kohtien 1.2.1–
                          1.2.3 mukaisesti.
                          Kun käytetään GEXHW:ta, mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen mukaisesti,
                          ellei itse mittausta ole tehty märkäpohjalla:
                          conc (märkä) = kw × conc (kuiva)
                          Raakapakokaasulle:
                                                    #                                 1                             &
                                    K W , r ,1 + $$                                                                 '
                                                                                '
                                                    % 1 ) 1, 88 " 0, 005 " "% CO   $     %
                                                                                kuiva )% CO 2
                                                                                $kuiva%#  ) K w 2(
                          Laimennetulle pakokaasulle:
                                                   #      1 ,88 " CO 2%(märkä)&
                                    K W , e ,1 + $$1 *                              '
                                                                     200            ' * K W1
                                                   %                                (
                          tai
                                                 #                               &
                                                 $                               '
                                                 $            1 * KW1            '
                                    K W , e ,1 +$
                                                         1,88 " CO 2%(kuiva)'
                                                 $$ 1 )                          ''
                                                  %                200            (
                          Laimennusilmalle:
                                    k W , d % 1 $ k W1
                                                     1,608 " "H d " "1 $ 1 / DF # # H a " "1 / DF ##
                                    k W1 %
                                               1000 # 1,608 " "H d " "1 $ 1 / DF # # H a " "1 / DF ##
                                                      6,22 " R d " p d
                                    Hd %
                                                p B $ p d " R d " 10 " 2
                 Imuilmalle (jos se poikkeaa laimennusilmasta):
                           k W , a % 1 $ kW 2
                                           1,608 " H a
                           kW 2 %
                                     1000 # "1,608 " H a #
                                         6,22 " R a " p a
                           Ha %
                                     p B $ p a " R a " 10 " 2
                 jossa
                 Ha: imuilman absoluuttinen kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                 Hd: laimennusilman absoluuttinen kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                 Rd: laimennusilman suhteellinen kosteus (%)
                 Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%)
                 pd: laimennusilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
 ---pagebreak--- L 146/48                 FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                             30.4.2004
                  pa: imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
                  pB: barometrinen kokonaispaine (kPa).
                  Huomautus:           Ha ja Hd voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                       mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                       hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
    1.3.3         NOx:n kosteuskorjaus
                  Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman
                  lämpötilan ja kosteuden mukaan kertoimella KH, joka saadaan seuraavalla kaavalla:
                                                                 1
                            kH     =
                                       1 - 0,0182 " H " a         #               "
                                                          $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298         #
                  jossa
                  Ta: ilman lämpötila (K)
                  Ha: imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                                                  6,220 " R a " p a
                                     Ha %
                                               p B $ p a " R a " 10 " 2
                  jossa
                  Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%)
                  pa: imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
                  pB: barometrinen kokonaispaine (kPa)
                  Huomautus:           Ha voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                       mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                       hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
    1.3.4         Päästöjen massavirtojen laskeminen
                  Päästöjen massavirrat kullekin moodille lasketaan seuraavasti:
                  a)       Raakapakokaasulle1:
                                     Gasmass = u × conc × GEXHW
                  b)       Laimennetulle pakokaasulle1:
                                     Gasmass = u × conc × GTOTW
                           jossa
                           concc on taustakorjattu pitoisuus
                            conc c % conc $ conc d " "1 $ "1 / DF ##
                                                "
                            DF % 13,4 / conc CO 2 # "conc CO # conc HC # " 10 " 4                      #
                           tai
                           DF=13,4/concCO2
                           Kerrointa u-märkä on käytettävä seuraavan taulukon 4 mukaisesti:
    1
          NOx-pitoisuus (NOxconc tai NOxconcc) on kerrottava arvolla KHNOx (edellä 1.3.3 kohdassa mainittu NOx:n kosteuskorjauskerroin)
          seuraavasti: KHNOx x conc tai KHNOx x concc
 ---pagebreak--- 30.4.2004             FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                         L 146/49
                                    Taulukko 4: Kertoimen u-märkä arvot pakokaasun eri aineosille
                                Kaasu                    u                         conc
                                NOx                      0,001587                  ppm
                                CO                       0,000966                  ppm
                                HC                       0,000479                  ppm
                                CO2                      15,19                     prosenttia
                HC:n tiheys perustuu hiilen ja vedyn keskimääräiseen suhteeseen 1:1,85.
   1.3.5        Ominaispäästöjen laskeminen
                Ominaispäästö (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:
                                                           n
                                                         " Gas     mass i " WF i
                                                         i "1
                                 Yksittäinen kaasu +
                                                                n
                                                              "P    i " WF i
                                                              i "1
                jossa Pi = Pm,i + PAE,i
                Edellä olevassa laskelmassa käytetyt painotuskertoimet ja moodien lukumäärät (n) ovat liitteessä III olevan 3.7.1
                kohdan mukaiset.
          1.4   Hiukkaspäästön laskeminen
                Hiukkaspäästö lasketaan seuraavalla tavalla:
          1.4.1 Kosteuskorjauskerroin hiukkasille
                Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkasten massavirta on
                korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:
                         K P % 1 / "1 # 0,0133 " "H a $ 10,71##
                jossa
                Ha: imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                                     6,220 " R a " p a
                         Ha %
                                  p B $ p a " R a " 10 " 2
                jossa
                Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%)
                pa: imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
                pB: barometrinen kokonaispaine (kPa)
                Huomautus:         Ha voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                   mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                   hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
          1.4.2 Osavirtauslaimennusjärjestelmä
                Hiukkaspäästöjen lopulliset, raportoitavat testitulokset on määritettävä seuraavien vaiheiden avulla. Koska
                laimennussuhteen säädössä voidaan käyttää eri tapoja, ekvivalentin laimennetun pakokaasun massavirran GEDF
                määrittämiseksi käytetään erilaisia laskentamenetelmiä. Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien (i)
                keskiarvoihin näytteenottoaikana.
 ---pagebreak--- L 146/50                   FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                     30.4.2004
            1.4.2.1 Isokineettiset järjestelmät
                              GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                     G DILW , i # "G EXHW , i " r #
                              qi $
                                            "G  EXHW , i " r#
                     jossa r vastaa isokineettisen näytteenottimen Ap ja pakoputken AT poikkileikkauspinta-alojen suhdetta:
                                    AP
                              r"
                                    AT
    1.4.2.2 Järjestelmät, joissa mitataan CO2- tai NOx-pitoisuus
                              GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                      Conc E , i " Conc A, i
                              qi #
                                      Conc D , i " Conc A, i
                     jossa
                     ConcE = merkkikaasun märkäpitoisuus raakapakokaasussa
                     ConcD = merkkikaasun märkäpitoisuus laimennetussa pakokaasussa
                     ConcA = merkkikaasun märkäpitoisuus laimennusilmassa
                     Kuivapohjalla mitatut pitoisuudet on muutettava märkäpohjaisiksi 1.3.2 kohdan mukaisesti.
    1.4.2.3 Järjestelmät, joissa käytetään CO2-mittausta ja hiilitasapainomenetelmää
                                             206,6 " G FUEL , i
                              G EDFW , i $
                                             CO2 D , i # CO2 A, i
                     jossa
                     CO2D = laimennetun pakokaasun CO2-pitoisuus
                     CO2A = laimennusilman CO2-pitoisuus
                     (märkäpitoisuus tilavuusprosentteina)
                     Tämä yhtälö perustuu hiilitasapaino-olettamukseen (moottoriin syötetyt hiiliatomit poistuvat CO2:na) ja on johdettu
                     seuraavien vaiheiden kautta:
                                      GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                     ja
                                               206,6 " G FUEL , i
                              qi $
                                      G EXHW , i " "CO 2 D , i # CO 2 A, i #
    1.4.2.4 Järjestelmät, joissa käytetään virtauksen mittausta
                              GEDFW,i = GEXHW,i × qi
                                             GTOTW , i
                              qi #
                                      "G TOTW , i " G DILW , i #
    1.4.3            Täysvirtauslaimennusjärjestelmä
                     Hiukkaspäästöjen lopulliset, raportoitavat testitulokset on määritettävä seuraavien vaiheiden avulla.
                     Kaikkien laskelmien on perustuttava yksittäisten moodien (i) keskiarvoihin näytteenottoaikana.
                                      GEDFW,i = GTOTW,i
 ---pagebreak--- 30.4.2004        FI                                  Euroopan unionin virallinen lehti                                     L 146/51
   1.4.4  Hiukkasten massavirran laskeminen
          Hiukkasten massavirta on laskettava seuraavasti:
          Yhden suodattimen menetelmässä:
                                  Mf            "G EDFW # aver
                    PTmass #                 "
                                M SAM               1000
          jossa
          (GEDFW)aver testisyklin ajalta määritetään laskemalla yhteen yksittäisten moodien keskiarvot näytteenottoajanjaksolta:
                                                    n
                           "G EDFW # aver      # " GEDFW , i " WFi
                                                  i "1
                                            n
                            M SAM # " M SAM , i
                                          i "1
          jossa i = 1, … n
          Monen suodattimen menetelmässä:
                                  M    f ,i      "G   EDFW , i # aver
                    PTmass #                   "
                                M SAM , i              1000
          jossa i = 1, … n
          Hiukkasten massavirran taustakorjaus voidaan tehdä seuraavasti:
          Yhden suodattimen menetelmässä:
                                  & Mf             # Md           #i " n#     1 )           ) ) , "G EDFW # aver
                    PT mass 0 '                  /$            " $ " $1 /          * " WF i * *- "
                                  ' M SAM $% M DIL $% i " 1 $% DF i *+                      * *-
                                                                                + +.      1000
                                  (
          Jos tehdään useampi kuin yksi mittaus, (Md/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver.
                                      "
                    DF $ 13,4 / concCO 2 # "concCO # concHC # " 10 " 4                       #
          tai
                           DF=13,4/concCO2
          Monen suodattimen menetelmässä:
                                    & M f,i            # Md           #     1 ) )*, & G EDFW , i ,
                    PT mass , i 0 '                  /$             " $1 /      * -"'
                                       M               $ M            $    DF   * * ' 1000 --
                                    '( SAM , i % DIL %                        i + +-
                                                                                . (             .
          Jos tehdään useampi kuin yksi mittaus, (Md/MDIL) on korvattava arvolla (Md/MDIL)aver.
                                      "
                    DF $ 13,4 / concCO 2 # "concCO # concHC # " 10 " 4                       #
          tai
                   DF=13,4/concCO2
 ---pagebreak--- L 146/52                 FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                      30.4.2004
    1.4.5         Ominaispäästöjen laskeminen
                  Hiukkasten ominaispäästö PT (g/kWh) lasketaan seuraavasti1:
                  Yhden suodattimen menetelmässä:
                                            PTmass
                            PT #         n
                                       " P " WF
                                       i "1
                                               i      i
                  Monen suodattimen menetelmässä:
                               n
                            " PT
                             i "1
                                        mass , i " WFi
                   PT #             n
                                  " P " WF
                                  i "1
                                          i        i
    1.4.6         Tehollinen painotuskerroin
                  Yhden suodattimen menetelmässä kunkin moodin tehollinen painotuskerroin WFE,i lasketaan seuraavasti:
                                            M SAM , i " "G EDFW   #aver
                            WF E , i #
                                                M SAM " "G EDFW , i #
                  jossa i = 1,… n
                  Tehollisten painotuskertoimien arvo saa poiketa enintään ± 0,005 (absoluuttinen arvo) liitteessä III olevassa 3.7.1
                  kohdassa luetelluista painotuskertoimista."
    f)    Lisätään jakso seuraavasti:
          "2.     TIETOJEN ARVIOINTI JA LASKUTOIMITUSTEN TEKEMINEN (NRTC-TESTI)
                  Tässä jaksossa kuvataan seuraavia kahta mittausperiaatetta, joita voidaan käyttää pilaavien aineiden päästöjen
                  arviointiin NRTC-testin aikana:
                  –        kaasumaiset aineosat mitataan raakapakokaasusta tosiaikaisesti, ja hiukkaset määritetään
                           osavirtauslaimennusjärjestelmällä,
                  –        kaasumaiset aineosat ja hiukkaset määritetään täysvirtauslaimennusjärjestelmällä (CVS-järjestelmällä).
          2.1     Kaasupäästöjen laskeminen raakapakokaasusta ja hiukkaspäästöjen laskeminen osavirtauslaimennusjärjestelmällä
          2.1.1   Johdanto
                  Kaasumaisten aineosien hetkellisen pitoisuuden signaaleja käytetään päästöjen massan laskemiseen kertomalla ne
                  pakokaasun hetkellisellä massavirralla. Pakokaasun massavirta voidaan mitata suoraan tai laskea käyttämällä liitteen
                  III lisäyksessä 1 olevassa 2.2.3 kohdassa kuvattuja menetelmiä (imuilman ja polttoainevirran mittaus,
                  merkkikaasumenetelmä, imuilman ja ilman ja polttoaineen suhteen mittaus). Erityistä huomiota on kiinnitettävä eri
                  laitteiden vasteaikoihin. Nämä erot on otettava huomioon sovittamalla yhteen signaalien ajat.
                  Hiukkasten osalta pakokaasun massavirran signaaleja käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmän ohjaukseen
                  pakokaasun massavirtaan suhteutetun näytteen ottamiseksi. Suhde tarkistetaan soveltamalla näytevirran ja
                  pakokaasuvirran välistä regressioanalyysiä liitteen III lisäyksessä 1 olevassa 2.4 kohdassa kuvatulla tavalla.
          2.1.2   Kaasuaineosien määrittäminen
          2.1.2.1 Päästöjen massan laskeminen
                  Pilaavien aineiden massa Mgas (g/testi) määritetään pilaavien aineiden raakapitoisuuksista lasketusta päästöjen
                  hetkellisestä massasta, taulukossa 4 esitetyistä u-arvoista (ks. myös kohta 1.3.4) ja pakokaasun massavirrasta, joka on
                  mukautettu muunnosajan suhteen, ja integroimalla hetkelliset arvot syklin ajalta. Pitoisuudet olisi parasta mitata
                  märkänä. Jos ne mitataan kuivana, hetkellisille pitoisuusarvoille on tehtävä jäljempänä kuvattu märkä/kuiva-korjaus
                  ennen muiden laskelmien tekemistä.
    1
          Hiukkasten massavirta PTmass on kerrottava arvolla Kp (edellä 1.4.1 kohdassa mainittu hiukkasten kosteuskorjauskerroin).
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                         L 146/53
                  Taulukko 4: Kertoimen u-märkä arvot pakokaasun eri aineosille
                              Kaasu                       u                           conc
                              NOx                         0,001587                    ppm
                              CO                          0,000966                    ppm
                              HC                          0,000479                    ppm
                              CO2                         15,19                       prosenttia
                  HC:n tiheys perustuu hiilen ja vedyn keskimääräiseen suhteeseen 1:1,85.
                  Seuraavaa kaavaa on käytettävä:
                           i"n
                                                              1
                           " u " conc
                           i "1
                                             i " G EXHW , i "
                                                               f
                  Mgas =                                          (grammoina / testi)
                  jossa
                  u       =         pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde
                  conci   =         vastaavan aineosan hetkellinen pitoisuus raakapakokaasussa (ppm)
                  GEXHW,i =         hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)
                  f       =         tietojen näytteenottotaajuus (Hz)
                  n       =         mittausten lukumäärä
                  NOx-laskelmassa on käytettävä edellä kuvattua kosteuskorjauskerrointa kH.
                  Hetkellisesti mitattu pitoisuus on muutettava märkäpohjaiseksi jäljempänä kuvatulla tavalla, ellei itse mittausta ole
                  tehty märkäpohjalla.
          2.1.2.2 Märkä/kuiva-korjaus
                  Jos hetkellisesti mitattu pitoisuus on mitattu kuivapohjalla, se on muutettava märkäpohjaiseksi seuraavien kaavojen
                  mukaisesti:
                  concmärkä = kW x conckuiva
                  jossa
                                           #                              1                            &
                           K W , r ,1 * $                                                              '
                                                                   "
                                           $ 1 ) 1,88 " 0,005 " conc CO ) conc CO ) K W 2
                                           %                                                2
                                                                                #       '
                                                                                (
                  kun
                               1,608 " H a
                  kW2 =
                                  "
                         1000 # 1,608 * H a     #
                  jossa
                  concCO2=          kuiva CO2-pitoisuus (%)
                  concCO =          kuiva CO-pitoisuus (%)
                  Ha      =         imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                                                                         6,220 " R a " p a
                                                              Ha $
                                                                      p B # p a " R a " 10 " 2
                  Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%)
 ---pagebreak--- L 146/54               FI                                  Euroopan unionin virallinen lehti                                     30.4.2004
                 pa: imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
                 pB: barometrinen kokonaispaine (kPa)
                 Huomautus:          Ha voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                     mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                     hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
         2.1.2.3 NOx:n kosteus- ja lämpötilakorjaus
                 Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman
                 kosteuden ja lämpötilan mukaan kertoimella, joka saadaan seuraavalla kaavalla:
                                                        1
                  kH   =
                           1 - 0,0182 " H "    a          #            "
                                                  $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298     #
                 kun
                 Ta      =        imuilman lämpötila (K)
                 Ha      =        imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                                                 6,220 " R a " p a
                                   Ha $
                                             p B # p a " R a " 10 " 2
                 jossa
                 Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%)
                 pa: imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
                 pB: barometrinen kokonaispaine (kPa)
                 Huomautus:          Ha voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                     mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                     hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
         2.1.2.4 Ominaispäästöjen laskeminen
                 Ominaispäästöt (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:
                 Yksittäinen kaasu         =        Mgas/Wact
                 jossa
                 Wact    =        liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)
         2.1.3   Hiukkasten määrittäminen
         2.1.3.1 Päästöjen massan laskeminen
                 Hiukkasten massa MPT (g/testi) on laskettava jollakin seuraavista menetelmistä:
                 a)
                                        Mf         M EDFW
                          M       #             "
                             PT       M SAM          1000
                 jossa
                 Mf      =        syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg)
                 MSAM =           hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)
                 MEDFW =          ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana (kg)
 ---pagebreak--- 30.4.2004       FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                            L 146/55
          Ekvivalentin laimennetun pakokaasunmassan kokonaismassa syklin aikana määritetään seuraavasti:
                        i"n
                                             1
           M EDFW # " G EDFW , i "
                        i "1                  f
           G EDFW , i # G EXHW , i " qi
                          GTOTW , i
           qi #   "
                  #
                  $
                    GTOTW , i " G DILW , i %&'
          jossa
          GEDFW,i =        hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (kg/s)
          GEXHW,i =        hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)
          qi               =        hetkellinen laimennussuhde
          GTOTW,I          =        hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta laimennustunnelin läpi (kg/s)
          GDILW,i =        hetkellinen laimennusilman massavirta (kg/s)
          f                =        tietojen näytteenottotaajuus (Hz)
          n                =        mittausten lukumäärä
          b)
                                 Mf
                    M PT "
                              rs * 1000
          jossa
          Mf      =        syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg)
          rs      =        keskimääräinen näytesuhde testin aikana
          kun
          jossa
                   M SE         M
           rs #             " SAM
                 M EXHW M TOTW
          MSE              =        näytteeksi otetun pakokaasun massa syklin aikana (kg)
          MEXHW =          pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana (kg)
          MSAM              =       hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)
          MTOTW =          laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)
          HUOMAUTUS:                Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, MSAM and MTOTW ovat samat.
 ---pagebreak--- L 146/56               FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                      30.4.2004
         2.1.3.2 Kosteuskorjauskerroin hiukkasille
                 Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkaspitoisuus on
                 korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:
                                         1
                  kp 1
                         $1/0,0133""Ha          0 10,71#%
                 jossa
                 Ha       =      imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                                      6,220 " R a " p a
                          Ha $
                                   p B # p a " R a " 10 " 2
                 Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%)
                 pa: imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
                 pB: barometrinen kokonaispaine (kPa)
                 Huomautus:         Ha voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                    mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                    hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
         2.1.3.3 Ominaispäästöjen laskeminen
                 Hiukkaspäästö (g/kWh) lasketaan seuraavalla tavalla:
                  PT # M PT " K p / Wact
                 jossa
                 Wact     =      liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)
         2.2     Kaasu- ja hiukkasaineosien määrittäminen täysvirtauslaimennusjärjestelmällä
                 Laimennetun pakokaasun sisältämien päästöjen laskemiseksi on tiedettävä laimennetun pakokaasun massavirta.
                 Laimennetun pakokaasun kokonaisvirta syklin aikana MTOTW (kg/testi) lasketaan syklin aikana mitatuista arvoista ja
                 virtauksen mittauslaitteen vastaavia kalibrointitietoja (V0 PDP:lle, KV CFV:lle ja Cd SSV:lle) voidaan käyttää
                 2.2.1 kohdassa kuvatuissa menetelmissä. Jos hiukkasnäytteen (MSAM) ja kaasupäästönäytteiden kokonaismassa on yli
                 0,5 % CVS:n kokonaisvirrasta (MTOTW), CVS:n virtaus korjataan MSAM:n osalta tai hiukkasnäytevirta palautetaan
                 CVS:ään ennen virtauksen mittauslaitetta.
         2.2.1   Laimennetun pakokaasun virtauksen määrittäminen
                 PDP-CVS-järjestelmä
                 Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen
                 avulla ± 6 K:n sisällä koko syklin ajan:
                 MTOTW =         1,293 x V0 x NP x (pB - p1) x 273 / (101,3 x T)
                 jossa
                 MTOTW =         laimennetun pakokaasun massa syklin aikana märkäpohjalla
                 V0       =      pumpatun kaasun tilavuus kierrosta kohti testiolosuhteissa (m³/kierros)
                 NP       =      pumpun kierrosten kokonaismäärä testin aikana
                 pB       =      testisolun ilmanpaine (kPa)
                 p1       =      ilmanpaineen alittava alipaine pumpun syötössä (kPa)
                 T        =      laimennetun pakokaasun keskimääräinen lämpötila pumpun syötössä syklin aikana (K)
 ---pagebreak--- 30.4.2004       FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                      L 146/57
          Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta),
          hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalta. Tässä tapauksessa laimennetun
          pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:
          MTOTW,i =       1,293 x V0 x NP,i x (pB - p1) x 273 / (101,3 x T)
          jossa
          NP,i    =       pumpun kierrosten kokonaismäärä ajanjaksona
          CFV-CVS-järjestelmä
          Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen
          avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:
          MTOTW =         1,293 x t x Kv x pA / T 0,5
          jossa
          MTOTW =         laimennetun pakokaasun massa syklin aikana märkäpohjalla
          t               =       syklin aika (s)
          KV              =       kriittisen virtauksen venturin kalibrointikerroin normaaliolosuhteissa
          pA              =       absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)
          T               =       absoluuttinen lämpötila venturin syötössä (K)
          Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta),
          hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalta. Tässä tapauksessa laimennetun
          pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:
          MTOTW,i =       1,293 x "ti x KV x pA / T 0,5
          jossa
          "ti     =       ajanjakso (s)
          SSV-CVS-järjestelmä
          Massavirta syklin aikana lasketaan seuraavasti, jos laimennetun pakokaasun lämpötila pidetään lämmönvaihtimen
          avulla ± 11 K:n sisällä koko syklin ajan:
           M TOTW 1 1,293 x QSSV
          jossa
                                                    &1                          #        1         ),
                                                          "
                   Q SSV 0 A 0 d 2 C d P A ' r 1.4286 / r 1.7143 " $         #  $ 1 / " 4 r 1.4286
                                                                                *-
                                                                                *-
                                                    '( T                        %                  +.
          A0      = kokoelma vakioita ja yksiköiden muunnoksia
                                               " 1 %
                                     " m %# K 2 &" 1 %
                                           3
          = 0,006111 SI yksikköinä # # min &&# kPa &# mm 2 &
                                     $        '#        &$        '
                                               $        '
          d = SSV:n kurkun halkaisija (m)
          Cd = SSV:n purkauskerroin
          PA = absoluuttinen paine venturin syötössä (kPa)
          T = lämpötila venturin syötössä, (K)
 ---pagebreak--- L 146/58             FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                         30.4.2004
                                                                                #P
               r = SSV:n kurkun ja syötön absoluuttisen staattisen paineen suhde = 1 "
                                                                                PA
                                                                                d
               ß = SSV:n kurkun halkaisijan d suhde syöttöputken sisähalkaisijaan =
                                                                                D
               Jos käytetään järjestelmää, jossa on virtauksen kompensaatio (eli järjestelmää, jossa ei ole lämmönvaihdinta),
               hetkellisten päästöjen massa on laskettava ja integroitava koko syklin ajalta. Tässä tapauksessa laimennetun
               pakokaasun hetkellinen massa lasketaan seuraavasti:
                M TOTW 1 1,293 x Q SSV x 2t i
               jossa
                                                    &1                       #         1         ),
                Q SSV 1 A 0 d 2 C d P A x ' "r 1.4286 0 r 1.7143 #$                              *-
                                                    '( T                     $                   *
                                                                                + -.
                                                                                4 1.4286
                                                                             %10 " r
               "ti      =        ajanjakso (s)
               Tosiaikainen laskelma aloitetaan joko Cd:n kohtuullisella arvolla, kuten 0,98, tai Qssv:n kohtuullisella arvolla. Jos
               laskelma aloitetaan Qssv:llä, Qssv:n aloitusarvoa käytetään Re:n arviointiin.
               Reynoldsin luvun SSV:n kurkussa on kaikkien päästötestien aikana oltava niiden Reynoldsin lukujen alueella, joita
               käytetään lisäyksessä 2 olevassa 3.2 kohdassa tarkoitetun kalibrointikäyrän johtamisessa.
         2.2.2 NOx:n kosteuskorjaus
               Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava ympäröivän ilman
               kosteuden kertoimella, joka saadaan seuraavalla kaavalla:
                                                      1
                kH    =
                          1 - 0,0182 " H"   a          #            "
                                               $ 10,71 # 0,0045 " T a $ 298     #
               jossa
               Ta = ilman lämpötila (K)
               Ha = imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                            6,220 x Ra x p a
                Ha 1
                         p B 0 p a x R a x 10 " 2
               Ra       =        imuilman suhteellinen kosteus (%)
               pa       =        imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
               pB       =        barometrinen kokonaispaine (kPa)
               Huomautus:          Ha voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                   mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                   hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
         2.2.3 Päästöjen massavirran laskeminen
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                          L 146/59
          2.2.3.1 Vakiomassavirtajärjestelmät
                  Järjestelmissä, joissa on lämmönvaihdin, pilaavien aineiden massa MGAS (g/testi) määritetään seuraavan yhtälön
                  avulla
                  MGAS = u x conc x MTOTW
                  jossa
                  u        =       pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde, siten kuin se on ilmoitettu 2.1.2.1
                                   kohdassa olevassa taulukossa 4
                  conc     =       integroimalla (pakollinen NOx:lle ja HC:lle) tai pussimittauksella saadut keskimääräiset
                                   taustakorjatut pitoisuudet syklin aikana (ppm)
                  MTOTW      =     2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (kg)
                  Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava 2.2.2 kohdassa kuvatulla
                  ympäröivän ilman kosteuden kertoimella kH.
                  Kuivapohjalla mitatut pitoisuudet on muutettava märkäpohjaisiksi 1.3.2 kohdan mukaisesti.
          2.2.3.1.1 Taustakorjattujen pitoisuuksien määrittäminen
                  Pilaavien aineiden nettopitoisuuksien määrittämiseksi mitatuista pitoisuuksista on vähennettävä kaasumaisten
                  pilaavien aineiden keskimääräiset taustapitoisuudet. Taustapitoisuuksien keskimääräiset arvot voidaan määrittää
                  näytepussimenetelmällä tai jatkuvan mittauksen pohjalta integroimalla. Seuraavaa kaavaa on käytettävä:
                  conc     =       conce - concd x (1 - (1/DF))
                  jossa
                  conc       =     kyseisen pilaavan aineen pitoisuus laimennetussa pakokaasussa korjattuna laimennusilman
                                   sisältämällä kyseisen pilaavan aineen määrällä (ppm)
                  conce      =     laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm)
                  concd      =     laimennusilmassa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm)
                  DF         =     laimennuskerroin
                  Laimennuskerroin lasketaan seuraavasti:
                                                     13,4
                          conc e CO 2 / (conc e HC / conc eCO ) x 10 4
                                                                                "
                  DF =
          2.2.3.2 Virtauskompensoidut järjestelmät
                  Jos järjestelmässä ei ole lämmönvaihdinta, pilaavien aineiden massa MGAS (g/testi) on määritettävä laskemalla
                  hetkellisten päästöjen massa ja integroimalla hetkelliset arvot koko syklin ajalta. Myös taustakorjausta sovelletaan
                  suoraan hetkelliseen pitoisuusarvoon. Seuraavaa kaavaa on käytettävä:
                                  n
                   M GAS $      " "M        TOTW , i " conc e, i " u # # "M TOTW " conc d " "1 # 1 / DF # " u #
                                i "1
                  jossa
                  conce,i    =     laimennetussa pakokaasussa mitattu kyseisen pilaavan aineen hetkellinen pitoisuus (ppm)
                  concd      =     laimennusilmassa mitattu kyseisen pilaavan aineen pitoisuus (ppm)
                  u          =     pakokaasun aineosan tiheyden ja pakokaasun tiheyden suhde, siten kuin se on ilmoitettu 2.1.2.1
                                   kohdassa olevassa taulukossa 4
                  MTOTW,i = laimennetun pakokaasun hetkellinen massa (2.2.1 kohta) (kg)
 ---pagebreak--- L 146/60                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                     30.4.2004
                 MTOTW      =    laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (2.2.1 kohta) (kg)
                 DF         =    2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin
                 Koska NOx-päästöt riippuvat ympäröivän ilman olosuhteista, NOx-pitoisuus on korjattava 2.2.2 kohdassa kuvatulla
                 ympäröivän ilman kosteuden kertoimella kH.
         2.2.4   Ominaispäästöjen laskeminen
                 Ominaispäästöt (g/kWh) lasketaan kaikille yksittäisille aineosille seuraavasti:
                 Yksittäinen kaasu                 =       Mgas/Wact
                 jossa
                 Wact     =      liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)
         2.2.5   Hiukkaspäästön laskeminen
         2.2.5.1 Massavirran laskeminen
                 Hiukkasten massa MPT (g/testi) on laskettava seuraavasti:
                           Mf
                                 x M TOTW
                         M SAM        1000
                 MPT =
                 Mf         =       syklin aikana kerätyn hiukkasnäytteen massa (mg)
                 MTOTW      =       2.2.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (kg)
                 MSAM       =       laimennustunnelista hiukkasten keräämistä varten otetun laimennetun pakokaasun massa (kg)
                 ja
                 Mf         =       Mf,p + Mf,b, jos nämä on punnittu erikseen (mg)
                 Mf,p       =       ensisijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg)
                 Mf,b       =       toissijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg)
                 Jos käytetään kaksoislaimennusjärjestelmää, toisiolaimennusilman massa on vähennettävä hiukkassuodattimien läpi
                 johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassasta.
                 MSAM      =     MTOT - MSEC
                 jossa
                 MTOT       =    hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa (kg)
                 MSEC       =    toisiolaimennusilman massa (kg)
                 Jos laimennusilman taustahiukkastaso on määritetty liitteessä III olevan 4.4.4 kohdan mukaisesti, hiukkasten massaan
                 voidaan tehdä taustakorjaus. Tässä tapauksessa hiukkasten massa (g/testi) on laskettava seuraavasti:
                                  % Mf            " Md         "      1 ((+ M TOTW
                   MPT =          &            . ##         x #1.
                                                               #         ))), x
                                  '& M SAM $ M DIL             $     DF **)-, 1000
                 jossa
                 Mf, MSAM, MTOTW =         katso edellä
                 MDIL     =      taustahiukkasnäytteenottimen ottaman ensiölaimennusilman massa (kg)
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                      L 146/61
                  Md       =      ensiölaimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa (mg)
                  DF       =      2.2.3.1.1 kohdan mukaisesti määritetty laimennuskerroin
          2.2.5.2 Kosteuskorjauskerroin hiukkasille
                  Koska dieselmoottorien hiukkaspäästöt ovat riippuvaisia ympäröivän ilman olosuhteista, hiukkaspitoisuus on
                  korjattava ympäröivän ilman kosteuden mukaan kertoimella Kp, joka saadaan seuraavalla kaavalla:
                                          1
                   kp 1
                          $1/0,0133""Ha          0 10,71#%
                  jossa
                  Ha       =      imuilman kosteus (grammaa vettä / kg kuivaa ilmaa)
                                                6,220 " R a " p a
                                   Ha $
                                             p B # p a " R a " 10 " 2
                  jossa
                  Ra: imuilman suhteellinen kosteus (%)
                  pa: imuilman kyllästymishöyrynpaine (kPa)
                  pB: barometrinen kokonaispaine (kPa)
                  Huomautus:         Ha voidaan johtaa edellä kuvatusta suhteellisen kosteuden mittauksesta taikka kastepisteen
                                     mittauksesta, höyrynpaineen mittauksesta tai kuivan/märän lämpötilan mittauksesta yleisesti
                                     hyväksyttyjä kaavoja käyttäen.
          2.2.5.3 Ominaispäästöjen laskeminen
                  Hiukkaspäästö (g/kWh) lasketaan seuraavalla tavalla:
                   PT # M PT " K p / Wact
                  jossa
                  Wact     =      liitteessä III olevassa 4.6.2 kohdassa määritelty syklin todellinen työ (kWh)"
   9)     Lisätään seuraavat lisäykset:
 ---pagebreak--- L 146/62          FI           Euroopan unionin virallinen lehti                     30.4.2004
                                      "LISÄYS 4
                          NRTC-TESTIN DYNAMOMETRIAJO
    Aika Norma- Norma-    Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s) nopeus  vääntö    (s)  nopeus    vääntö                  (s) nopeus vääntö
          (%)     (%)            (%)       (%)                         (%)    (%)
      1        0        0  52      102          46               103       74     24
      2        0        0  53      102          41               104       77      6
      3        0        0  54      102          31               105       76     12
      4        0        0  55        89          2               106       74     39
      5        0        0  56        82          0               107       72     30
      6        0        0  57        47          1               108       75     22
      7        0        0  58        23          1               109       78     64
      8        0        0  59         1          3               110     102      34
      9        0        0  60         1          8               111     103      28
     10        0        0  61         1          3               112     103      28
     11        0        0  62         1          5               113     103      19
     12        0        0  63         1          6               114     103      32
     13        0        0  64         1          4               115     104      25
     14        0        0  65         1          4               116     103      38
     15        0        0  66         0          6               117     103      39
     16        0        0  67         1          4               118     103      34
     17        0        0  68         9         21               119     102      44
     18        0        0  69        25         56               120     103      38
     19        0        0  70        64         26               121     102      43
     20        0        0  71        60         31               122     103      34
     21        0        0  72        63         20               123     102      41
     22        0        0  73        62         24               124     103      44
     23        0        0  74        64          8               125     103      37
     24        1        3  75        58         44               126     103      27
     25        1        3  76        65         10               127     104      13
     26        1        3  77        65         12               128     104      30
     27        1        3  78        68         23               129     104      19
     28        1        3  79        69         30               130     103      28
     29        1        3  80        71         30               131     104      40
     30        1        6  81        74         15               132     104      32
     31        1        6  82        71         23               133     101      63
     32        2        1  83        73         20               134     102      54
     33        4       13  84        73         21               135     102      52
     34        7       18  85        73         19               136     102      51
     35        9       21  86        70         33               137     103      40
     36       17       20  87        70         34               138     104      34
     37       33       42  88        65         47               139     102      36
     38       57       46  89        66         47               140     104      44
     39       44       33  90        64         53               141     103      44
     40       31        0  91        65         45               142     104      33
     41       22       27  92        66         38               143     102      27
     42       33       43  93        67         49               144     103      26
     43       80       49  94        69         39               145       79     53
     44      105       47  95        69         39               146       51     37
     45       98       70  96        66         42               147       24     23
     46      104       36  97        71         29               148       13     33
     47      104       65  98        75         29               149       19     55
     48       96       71  99        72         23               150       45     30
     49      101       62 100        74         22               151       34      7
     50      102       51 101        75         24               152       14      4
     51      102       50 102        73         30               153        8     16
 ---pagebreak--- 30.4.2004          FI          Euroopan unionin virallinen lehti                      L 146/63
    Aika  Norma-  Norma-  Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s)  nopeus  vääntö   (s)  nopeus   vääntö                   (s) nopeus vääntö
           (%)     (%)           (%)      (%)                          (%)    (%)
     154       15       6  205       20       18                  256    102      84
     155       39     47   206       27       34                  257     58      66
     156       39       4  207       32       33                  258     64      97
     157       35     26   208       41       31                  259     56      80
     158       27     38   209       43       31                  260     51      67
     159       43     40   210       37       33                  261     52      96
     160       14     23   211       26       18                  262     63      62
     161       10     10   212       18       29                  263     71        6
     162       15     33   213       14       51                  264     33      16
     163       35     72   214       13       11                  265     47      45
     164       60     39   215       12         9                 266     43      56
     165       55     31   216       15       33                  267     42      27
     166       47     30   217       20       25                  268     42      64
     167       16       7  218       25       17                  269     75      74
     168        0       6  219       31       29                  270     68      96
     169        0       8  220       36       66                  271     86      61
     170        0       8  221       66       40                  272     66        0
     171        0       2  222       50       13                  273     37        0
     172        2     17   223       16       24                  274     45      37
     173       10     28   224       26       50                  275     68      96
     174       28     31   225       64       23                  276     80      97
     175       33     30   226       81       20                  277     92      96
     176       36       0  227       83       11                  278     90      97
     177       19     10   228       79       23                  279     82      96
     178        1     18   229       76       31                  280     94      81
     179        0     16   230       68       24                  281     90      85
     180        1       3  231       59       33                  282     96      65
     181        1       4  232       59         3                 283     70      96
     182        1       5  233       25         7                 284     55      95
     183        1       6  234       21       10                  285     70      96
     184        1       5  235       20       19                  286     79      96
     185        1       3  236         4      10                  287     81      71
     186        1       4  237         5        7                 288     71      60
     187        1       4  238         4        5                 289     92      65
     188        1       6  239         4        6                 290     82      63
     189        8     18   240         4        6                 291     61      47
     190       20     51   241         4        5                 292     52      37
     191       49     19   242         7        5                 293     24        0
     192       41     13   243       16       28                  294     20        7
     193       31     16   244       28       25                  295     39      48
     194       28     21   245       52       53                  296     39      54
     195       21     17   246       50         8                 297     63      58
     196       31     21   247       26       40                  298     53      31
     197       21       8  248       48       29                  299     51      24
     198        0     14   249       54       39                  300     48      40
     199        0     12   250       60       42                  301     39        0
     200        3       8  251       48       18                  302     35      18
     201        3     22   252       54       51                  303     36      16
     202       12     20   253       88       90                  304     29      17
     203       14     20   254      103       84                  305     28      21
     204       16     17   255      103       85                  306     31      15
 ---pagebreak--- L 146/64          FI          Euroopan unionin virallinen lehti                      30.4.2004
    Aika Norma-  Norma-  Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s) nopeus  vääntö   (s)  nopeus   vääntö                   (s) nopeus vääntö
          (%)     (%)           (%)      (%)                          (%)    (%)
     307      31     10   358       29         0                 409     34      43
     308      43     19   359       18       13                  410     68      83
     309      49     63   360       25       11                  411    102      48
     310      78     61   361       28       24                  412     62        0
     311      78     46   362       34       53                  413     41      39
     312      66     65   363       65       83                  414     71      86
     313      78     97   364       80       44                  415     91      52
     314      84     63   365       77       46                  416     89      55
     315      57     26   366       76       50                  417     89      56
     316      36     22   367       45       52                  418     88      58
     317      20     34   368       61       98                  419     78      69
     318      19       8  369       61       69                  420     98      39
     319       9     10   370       63       49                  421     64      61
     320       5       5  371       32         0                 422     90      34
     321       7     11   372       10         8                 423     88      38
     322      15     15   373       17         7                 424     97      62
     323      12       9  374       16       13                  425    100      53
     324      13     27   375       11         6                 426     81      58
     325      15     28   376         9        5                 427     74      51
     326      16     28   377         9      12                  428     76      57
     327      16     31   378       12       46                  429     76      72
     328      15     20   379       15       30                  430     85      72
     329      17       0  380       26       28                  431     84      60
     330      20     34   381       13         9                 432     83      72
     331      21     25   382       16       21                  433     83      72
     332      20       0  383       24         4                 434     86      72
     333      23     25   384       36       43                  435     89      72
     334      30     58   385       65       85                  436     86      72
     335      63     96   386       78       66                  437     87      72
     336      83     60   387       63       39                  438     88      72
     337      61       0  388       32       34                  439     88      71
     338      26       0  389       46       55                  440     87      72
     339      29     44   390       47       42                  441     85      71
     340      68     97   391       42       39                  442     88      72
     341      80     97   392       27         0                 443     88      72
     342      88     97   393       14         5                 444     84      72
     343      99     88   394       14       14                  445     83      73
     344    102      86   395       24       54                  446     77      73
     345    100      82   396       60       90                  447     74      73
     346      74     79   397       53       66                  448     76      72
     347      57     79   398       70       48                  449     46      77
     348      76     97   399       77       93                  450     78      62
     349      84     97   400       79       67                  451     79      35
     350      86     97   401       46       65                  452     82      38
     351      81     98   402       69       98                  453     81      41
     352      83     83   403       80       97                  454     79      37
     353      65     96   404       74       97                  455     78      35
     354      93     72   405       75       98                  456     78      38
     355      63     60   406       56       61                  457     78      46
     356      72     49   407       42         0                 458     75      49
     357      56     27   408       36       32                  459     73      50
 ---pagebreak--- 30.4.2004          FI          Euroopan unionin virallinen lehti                      L 146/65
    Aika  Norma-  Norma-  Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s)  nopeus  vääntö   (s)  nopeus   vääntö                   (s) nopeus vääntö
           (%)     (%)           (%)      (%)                          (%)    (%)
     460       79     58   511       85       73                  562     43      25
     461       79     71   512       84       73                  563     30      60
     462       83     44   513       85       73                  564     40      45
     463       53     48   514       86       73                  565     37      32
     464       40     48   515       85       73                  566     37      32
     465       51     75   516       85       73                  567     43      70
     466       75     72   517       85       72                  568     70      54
     467       89     67   518       85       73                  569     77      47
     468       93     60   519       83       73                  570     79      66
     469       89     73   520       79       73                  571     85      53
     470       86     73   521       78       73                  572     83      57
     471       81     73   522       81       73                  573     86      52
     472       78     73   523       82       72                  574     85      51
     473       78     73   524       94       56                  575     70      39
     474       76     73   525       66       48                  576     50        5
     475       79     73   526       35       71                  577     38      36
     476       82     73   527       51       44                  578     30      71
     477       86     73   528       60       23                  579     75      53
     478       88     72   529       64       10                  580     84      40
     479       92     71   530       63       14                  581     85      42
     480       97     54   531       70       37                  582     86      49
     481       73     43   532       76       45                  583     86      57
     482       36     64   533       78       18                  584     89      68
     483       63     31   534       76       51                  585     99      61
     484       78       1  535       75       33                  586     77      29
     485       69     27   536       81       17                  587     81      72
     486       67     28   537       76       45                  588     89      69
     487       72       9  538       76       30                  589     49      56
     488       71       9  539       80       14                  590     79      70
     489       78     36   540       71       18                  591    104      59
     490       81     56   541       71       14                  592    103      54
     491       75     53   542       71       11                  593    102      56
     492       60     45   543       65         2                 594    102      56
     493       50     37   544       31       26                  595    103      61
     494       66     41   545       24       72                  596    102      64
     495       51     61   546       64       70                  597    103      60
     496       68     47   547       77       62                  598     93      72
     497       29     42   548       80       68                  599     86      73
     498       24     73   549       83       53                  600     76      73
     499       64     71   550       83       50                  601     59      49
     500       90     71   551       83       50                  602     46      22
     501     100      61   552       85       43                  603     40      65
     502       94     73   553       86       45                  604     72      31
     503       84     73   554       89       35                  605     72      27
     504       79     73   555       82       61                  606     67      44
     505       75     72   556       87       50                  607     68      37
     506       78     73   557       85       55                  608     67      42
     507       80     73   558       89       49                  609     68      50
     508       81     73   559       87       70                  610     77      43
     509       81     73   560       91       39                  611     58        4
     510       83     73   561       72         3                 612     22      37
 ---pagebreak--- L 146/66          FI          Euroopan unionin virallinen lehti                     30.4.2004
    Aika Norma-  Norma-  Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s) nopeus  vääntö   (s)  nopeus   vääntö                   (s) nopeus vääntö
          (%)     (%)           (%)      (%)                          (%)    (%)
     613      57     69   664       92       72                  715    102      64
     614      68     38   665       91       72                  716    102      69
     615      73       2  666       90       71                  717    102      68
     616      40     14   667       90       71                  718    102      70
     617      42     38   668       91       71                  719    102      69
     618      64     69   669       90       70                  720    102      70
     619      64     74   670       90       72                  721    102      70
     620      67     73   671       91       71                  722    102      62
     621      65     73   672       90       71                  723    104      38
     622      68     73   673       90       71                  724    104      15
     623      65     49   674       92       72                  725    102      24
     624      81       0  675       93       69                  726    102      45
     625      37     25   676       90       70                  727    102      47
     626      24     69   677       93       72                  728    104      40
     627      68     71   678       91       70                  729    101      52
     628      70     71   679       89       71                  730    103      32
     629      76     70   680       91       71                  731    102      50
     630      71     72   681       90       71                  732    103      30
     631      73     69   682       90       71                  733    103      44
     632      76     70   683       92       71                  734    102      40
     633      77     72   684       91       71                  735    103      43
     634      77     72   685       93       71                  736    103      41
     635      77     72   686       93       68                  737    102      46
     636      77     70   687       98       68                  738    103      39
     637      76     71   688       98       67                  739    102      41
     638      76     71   689      100       69                  740    103      41
     639      77     71   690       99       68                  741    102      38
     640      77     71   691      100       71                  742    103      39
     641      78     70   692       99       68                  743    102      46
     642      77     70   693      100       69                  744    104      46
     643      77     71   694      102       72                  745    103      49
     644      79     72   695      101       69                  746    102      45
     645      78     70   696      100       69                  747    103      42
     646      80     70   697      102       71                  748    103      46
     647      82     71   698      102       71                  749    103      38
     648      84     71   699      102       69                  750    102      48
     649      83     71   700      102       71                  751    103      35
     650      83     73   701      102       68                  752    102      48
     651      81     70   702      100       69                  753    103      49
     652      80     71   703      102       70                  754    102      48
     653      78     71   704      102       68                  755    102      46
     654      76     70   705      102       70                  756    103      47
     655      76     70   706      102       72                  757    102      49
     656      76     71   707      102       68                  758    102      42
     657      79     71   708      102       69                  759    102      52
     658      78     71   709      100       68                  760    102      57
     659      81     70   710      102       71                  761    102      55
     660      83     72   711      101       64                  762    102      61
     661      84     71   712      102       69                  763    102      61
     662      86     71   713      102       69                  764    102      58
     663      87     71   714      101       69                  765    103      58
 ---pagebreak--- 30.4.2004          FI          Euroopan unionin virallinen lehti                      L 146/67
    Aika  Norma-  Norma-  Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s)  nopeus  vääntö   (s)  nopeus   vääntö                   (s) nopeus vääntö
           (%)     (%)           (%)      (%)                          (%)    (%)
     766     102       59  817       81       46                  868     83      16
     767     102       54  818       80       39                  869     83      12
     768     102       63  819       80       32                  870     83        9
     769     102       61  820       81       28                  871     83        8
     770     103       55  821       80       26                  872     83        7
     771     102       60  822       80       23                  873     83        6
     772     102       72  823       80       23                  874     83        6
     773     103       56  824       80       20                  875     83        6
     774     102       55  825       81       19                  876     83        6
     775     102       67  826       80       18                  877     83        6
     776     103       56  827       81       17                  878     59        4
     777       84      42  828       80       20                  879     50        5
     778       48       7  829       81       24                  880     51        5
     779       48       6  830       81       21                  881     51        5
     780       48       6  831       80       26                  882     51        5
     781       48       7  832       80       24                  883     50        5
     782       48       6  833       80       23                  884     50        5
     783       48       7  834       80       22                  885     50        5
     784       67      21  835       81       21                  886     50        5
     785     105       59  836       81       24                  887     50        5
     786     105       96  837       81       24                  888     51        5
     787     105       74  838       81       22                  889     51        5
     788     105       66  839       81       22                  890     51        5
     789     105       62  840       81       21                  891     63      50
     790     105       66  841       81       31                  892     81      34
     791       89      41  842       81       27                  893     81      25
     792       52       5  843       80       26                  894     81      29
     793       48       5  844       80       26                  895     81      23
     794       48       7  845       81       25                  896     80      24
     795       48       5  846       80       21                  897     81      24
     796       48       6  847       81       20                  898     81      28
     797       48       4  848       83       21                  899     81      27
     798       52       6  849       83       15                  900     81      22
     799       51       5  850       83       12                  901     81      19
     800       51       6  851       83         9                 902     81      17
     801       51       6  852       83         8                 903     81      17
     802       52       5  853       83         7                 904     81      17
     803       52       5  854       83         6                 905     81      15
     804       57      44  855       83         6                 906     80      15
     805       98      90  856       83         6                 907     80      28
     806     105       94  857       83         6                 908     81      22
     807     105      100  858       83         6                 909     81      24
     808     105       98  859       76         5                 910     81      19
     809     105       95  860       49         8                 911     81      21
     810     105       96  861       51         7                 912     81      20
     811     105       92  862       51       20                  913     83      26
     812     104       97  863       78       52                  914     80      63
     813     100       85  864       80       38                  915     80      59
     814       94      74  865       81       33                  916     83     100
     815       87      62  866       83       29                  917     81      73
     816       81      50  867       83       22                  918     83      53
 ---pagebreak--- L 146/68          FI          Euroopan unionin virallinen lehti                     30.4.2004
    Aika Norma-  Norma-  Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s) nopeus  vääntö   (s)  nopeus   vääntö                   (s) nopeus vääntö
          (%)     (%)           (%)      (%)                          (%)    (%)
     919      80     76   970       81       39                 1021     82      35
     920      81     61   971       81       38                 1022     79      53
     921      80     50   972       80       41                 1023     82      30
     922      81     37   973       81       30                 1024     83      29
     923      82     49   974       81       23                 1025     83      32
     924      83     37   975       81       19                 1026     83      28
     925      83     25   976       81       25                 1027     76      60
     926      83     17   977       81       29                 1028     79      51
     927      83     13   978       83       47                 1029     86      26
     928      83     10   979       81       90                 1030     82      34
     929      83       8  980       81       75                 1031     84      25
     930      83       7  981       80       60                 1032     86      23
     931      83       7  982       81       48                 1033     85      22
     932      83       6  983       81       41                 1034     83      26
     933      83       6  984       81       30                 1035     83      25
     934      83       6  985       80       24                 1036     83      37
     935      71       5  986       81       20                 1037     84      14
     936      49     24   987       81       21                 1038     83      39
     937      69     64   988       81       29                 1039     76      70
     938      81     50   989       81       29                 1040     78      81
     939      81     43   990       81       27                 1041     75      71
     940      81     42   991       81       23                 1042     86      47
     941      81     31   992       81       25                 1043     83      35
     942      81     30   993       81       26                 1044     81      43
     943      81     35   994       81       22                 1045     81      41
     944      81     28   995       81       20                 1046     79      46
     945      81     27   996       81       17                 1047     80      44
     946      80     27   997       81       23                 1048     84      20
     947      81     31   998       83       65                 1049     79      31
     948      81     41   999       81       54                 1050     87      29
     949      81     41  1000       81       50                 1051     82      49
     950      81     37  1001       81       41                 1052     84      21
     951      81     43  1002       81       35                 1053     82      56
     952      81     34  1003       81       37                 1054     81      30
     953      81     31  1004       81       29                 1055     85      21
     954      81     26  1005       81       28                 1056     86      16
     955      81     23  1006       81       24                 1057     79      52
     956      81     27  1007       81       19                 1058     78      60
     957      81     38  1008       81       16                 1059     74      55
     958      81     40  1009       80       16                 1060     78      84
     959      81     39  1010       83       23                 1061     80      54
     960      81     27  1011       83       17                 1062     80      35
     961      81     33  1012       83       13                 1063     82      24
     962      80     28  1013       83       27                 1064     83      43
     963      81     34  1014       81       58                 1065     79      49
     964      83     72  1015       81       60                 1066     83      50
     965      81     49  1016       81       46                 1067     86      12
     966      81     51  1017       80       41                 1068     64      14
     967      80     55  1018       80       36                 1069     24      14
     968      81     48  1019       81       26                 1070     49      21
     969      81     36  1020       86       18                 1071     77      48
 ---pagebreak--- 30.4.2004          FI          Euroopan unionin virallinen lehti                      L 146/69
    Aika  Norma-  Norma-  Aika  Norma- Norma-                    Aika Norma- Norma-
     (s)  nopeus  vääntö   (s)  nopeus   vääntö                   (s) nopeus vääntö
           (%)     (%)           (%)      (%)                          (%)    (%)
    1072     103      11  1123       66       62                 1174     76        8
    1073       98     48  1124       74       29                 1175     76        7
    1074     101      34  1125       64       74                 1176     67      45
    1075       99     39  1126       69       40                 1177     75      13
    1076     103      11  1127       76         2                1178     75      12
    1077     103      19  1128       72       29                 1179     73      21
    1078     103        7 1129       66       65                 1180     68      46
    1079     103      13  1130       54       69                 1181     74        8
    1080     103      10  1131       69       56                 1182     76      11
    1081     102      13  1132       69       40                 1183     76      14
    1082     101      29  1133       73       54                 1184     74      11
    1083     102      25  1134       63       92                 1185     74      18
    1084     102      20  1135       61       67                 1186     73      22
    1085       96     60  1136       72       42                 1187     74      20
    1086       99     38  1137       78         2                1188     74      19
    1087     102      24  1138       76       34                 1189     70      22
    1088     100      31  1139       67       80                 1190     71      23
    1089     100      28  1140       70       67                 1191     73      19
    1090       98       3 1141       53       70                 1192     73      19
    1091     102      26  1142       72       65                 1193     72      20
    1092       95     64  1143       60       57                 1194     64      60
    1093     102      23  1144       74       29                 1195     70      39
    1094     102      25  1145       69       31                 1196     66      56
    1095       98     42  1146       76         1                1197     68      64
    1096       93     68  1147       74       22                 1198     30      68
    1097     101      25  1148       72       52                 1199     70      38
    1098       95     64  1149       62       96                 1200     66      47
    1099     101      35  1150       54       72                 1201     76      14
    1100       94     59  1151       72       28                 1202     74      18
    1101       97     37  1152       72       35                 1203     69      46
    1102       97     60  1153       64       68                 1204     68      62
    1103       93     98  1154       74       27                 1205     68      62
    1104       98     53  1155       76       14                 1206     68      62
    1105     103      13  1156       69       38                 1207     68      62
    1106     103      11  1157       66       59                 1208     68      62
    1107     103      11  1158       64       99                 1209     68      62
    1108     103      13  1159       51       86                 1210     54      50
    1109     103      10  1160       70       53                 1211     41      37
    1110     103      10  1161       72       36                 1212     27      25
    1111     103      11  1162       71       47                 1213     14      12
    1112     103      10  1163       70       42                 1214      0        0
    1113     103      10  1164       67       34                 1215      0        0
    1114     102      18  1165       74         2                1216      0        0
    1115     102      31  1166       75       21                 1217      0        0
    1116     101      24  1167       74       15                 1218      0        0
    1117     102      19  1168       75       13                 1219      0        0
    1118     103      10  1169       76       10                 1220      0        0
    1119     102      12  1170       75       13                 1221      0        0
    1120       99     56  1171       75       10                 1222      0        0
    1121       96     59  1172       75         7                1223      0        0
    1122       74     28  1173       75       13                 1224      0        0
 ---pagebreak--- L 146/70                 FI                           Euroopan unionin virallinen lehti                      30.4.2004
     Aika     Norma- Norma-                   Aika     Norma-     Norma-                  Aika Norma- Norma-
      (s)     nopeus    vääntö                 (s)     nopeus     vääntö                   (s) nopeus vääntö
                (%)      (%)                             (%)       (%)                          (%)    (%)
     1225           0        0
     226            0        0
     1227           0        0
     1228           0        0
     1229           0        0
     1230           0        0
     1231           0        0
     1232           0        0
     1233           0        0
     1234           0        0
     1235           0        0
     1236           0        0
     1237           0        0
     1238           0        0
    Seuraavassa esitetään NRTC-testin dynamometriajo graafisesti.
            Nopeus [%]            NRTC-dynamometriajo
        120
        100
          80
          60
          40
          20
           0
              0            200           400            600            800           1000       1200
             Vääntömomentti [%]
       120
       100
         80
         60
         40
         20
          0
             0            200            400            600            800           1000       1200
                                                       Aika [ s ]
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                             L 146/71
   Lisäys 5
                                                            Kestävyysvaatimukset
   1.            Päästökestojakso ja huononemiskertoimet
                 Tätä lisäystä sovelletaan ainoastaan vaiheiden IIIA ja IIIB ja IV puristussytytysmoottoreihin.
   1.1           Valmistajien on määritettävä huononemiskertoimen (DF) arvo kullekin säännellylle pilaavalle aineelle kaikkien
                 vaiheen IIIA ja IIIB moottoriperheiden osalta. Tällaisia huononemiskertoimia käytetään tyyppihyväksyntää ja
                 tuotantolinjan testausta varten.
   1.1.1         Huononemiskertoimien määrittämiseksi tehtävä testi on suoritettava seuraavasti:
   1.1.1.1       Valmistajan on suoritettava kestävyystestejä moottorin käyttötuntien kartuttamiseksi koestusohjelman mukaisesti.
                 Ohjelma on valittava hyvän insinööritavan mukaisesti siten, että se edustaa käytössä olevan moottorin toimintaa ja
                 antaa kuvan päästöominaisuuksien huononemisesta. Kestävyystestijakson olisi tyypillisesti edustettava vähintään
                 neljäsosaa päästökestojaksosta (EDP).
                 Toiminta-aikaa kartuttavia käyttötunteja voidaan kerätä käyttämällä moottoreita dynamometritestipenkissä tai
                 todellisissa käyttöolosuhteissa. Kestävyystestejä voidaan nopeuttaa siten, että koestusohjelmaa suoritetaan
                 suuremmalla kuormituksella kuin mitä normaalissa käytössä tyypillisesti esiintyy. Moottorin valmistajan on
                 määritettävä hyvän insinööritavan mukaisesti nopeutuskerroin, jolla moottorin kestävyystestituntien määrä
                 suhteutetaan vastaavaan määrään päästökestojakson tunteja.
                 Valmistajan suosittelemaa rutiinihuolto-ohjelmaa lukuun ottamatta mitään päästöihin vaikuttavia komponentteja ei
                 saa huoltaa tai vaihtaa kestävyystestijakson aikana.
                 Valmistajan on valittava hyvän insinööritavan mukaisesti testimoottori, osajärjestelmät tai komponentit, joita
                 käytetään pakokaasupäästöjen huononemiskertoimen määrittämiseen moottoriperheelle tai moottoriperheille, joiden
                 päästöjenhallintajärjestelmissä käytetään samankaltaista tekniikkaa. Perusteena käytetään sitä, että testimoottorin olisi
                 vastattava niiden moottoriperheiden päästöjen huononemisominaisuuksia, joihin huononemiskertoimen arvoja
                 sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Moottoreita, joilla on erilainen sylinterin halkaisija ja iskun pituus,
                 erilainen sylinteriryhmitys, erilaiset ilman syöttöjärjestelmät tai erilaiset polttoainejärjestelmät, voidaan pitää toisiaan
                 vastaavina päästöjen huononemisominaisuuksien osalta, jos tällaiselle johtopäätökselle on riittävät tekniset perusteet.
                 Toisen valmistajan ilmoittamia huononemiskertoimen arvoja voidaan käyttää, jos on olemassa riittävät perusteet pitää
                 tekniikoita toisiaan vastaavina päästöjen huononemisen suhteen ja on olemassa näyttöä siitä, että testit on suoritettu
                 esitettyjen vaatimusten mukaisesti.
                 Testimoottorille on tehtävä päästötestit tässä direktiivissä määriteltyjen menettelyjen mukaisesti moottorin
                 totutusajon jälkeen, mutta ennen käyttöajan karttumista, sekä kestävyystestin loppuunsaattamisen jälkeen.
                 Päästötestejä voidaan tehdä myös säännöllisin väliajoin käyttöajan kartuttamisen aikana, ja niitä voidaan käyttää
                 huononemistrendien määrittämiseen.
   1.1.1.2       Hyväksyntäviranomainen ei saa olla läsnä huononemisen määrittämiseksi tehtävissä käyttöajan kartuttamistesteissä
                 tai päästötesteissä.
   1.1.1.3 Huononemiskertoimen arvojen määrittäminen kestävyystesteistä
                 Summaava huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan vähentämällä päästökestojakson alussa määritetty
                 päästöarvo siitä päästöarvosta, joka on määritetty edustamaan päästöominaisuuksia päästökestojakson lopussa.
                 Kertova huononemiskerroin määritellään arvoksi, joka saadaan jakamalla päästökestojakson lopussa määritetty
                 päästötaso päästökestojakson alussa kirjatulla päästöarvolla.
                 Kullekin säännellylle pilaavalle aineelle on määritettävä erilliset huononemiskertoimen arvot. Kun määritetään
                 NOx+HC-normiin liittyvää huononemiskertoimen arvoa, summaava huononemiskerroin määritetään pilaavien
                 aineiden summan perusteella, mutta kuitenkin siten, ettei yhden pilaavan aineen päästöjen parantuminen voi kumota
                 toisen aineen päästöjen huononemista. NOx+HC-normiin liittyvän kertovan huononemiskertoimen määrittämiseksi
                 HC:lle ja NOx:lle on määritettävä erilliset huononemiskertoimet ja niitä on sovellettava erikseen huonontuneiden
                 päästötasojen laskemiseen päästötestin tuloksesta, minkä jälkeen saadut huonontuneet NOx- ja HC-arvot yhdistetään
                 normin noudattamisen tarkastamiseksi.
                 Jos testiä ei suoriteta koko päästökestojakson ajan, päästöarvot päästökestojakson lopussa määritetään
                 ekstrapoloimalla testijaksolle määritetty päästöjen huononemistrendi koko päästökestojaksolle.
 ---pagebreak--- L 146/72                  FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                         30.4.2004
                   Jos päästötestien tulokset on kirjattu säännöllisesti käyttöaikaa kartuttavan kestävyystestin aikana, päästötasojen
                   määrittämiseen päästökestojakson lopussa on sovellettava hyviin käytäntöihin perustuvia vakiintuneita tilastollisia
                   käsittelytekniikoita; lopullisten päästöarvojen määrittämisessä voidaan soveltaa tilastollisen merkitsevyyden testausta.
                   Jos laskelman tuloksena saadaan kertovan huononemiskertoimen arvoksi alle 1,00 tai summaavan
                   huononemiskertoimen arvoksi alle 0,00, kertovasta huononemiskertoimesta on käytettävä arvoa 1,00 ja summaavasta
                   huononemiskertoimesta arvoa 0,00.
    1.1.1.4        Valmistaja voi hyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää huononemiskertoimen arvoja, jotka on määritetty
                   sellaisten kestävyystestien tuloksista, jotka on tehty huononemiskertoimen arvojen määrittämiseksi raskaiden
                   tieajoneuvojen puristussytytysmoottoreiden tyyppihyväksyntää varten. Tämä on sallittua, jos testatun
                   tieajoneuvomoottorin tekniikka vastaa niiden liikkuvien työkoneiden moottoriperheiden tekniikkaa, joihin
                   huononemiskertoimen arvoja sovelletaan tyyppihyväksynnän saamiseksi. Tieajoneuvomoottorin päästöjen
                   kestävyystestin tuloksista johdetut huononemiskertoimen arvot on laskettava 2 kohdassa määriteltyjen
                   päästökestojaksojen perusteella.
    1.1.1.5        Jos moottoriperheessä käytetään vakiintunutta tekniikkaa, kyseisen moottoriperheen huononemiskertoimen
                   määrittämiseen voidaan tyyppihyväksyntäviranomaisen suostumuksella käyttää hyvään insinööritapaan perustuvaa
                   analyysiä testauksen sijasta.
    1.2            Hyväksyntähakemuksissa annettavat tiedot huononemiskertoimista
    1.2.1          Puristussytytysmoottoreiden, joissa ei käytetä jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa
                   on ilmoitettava summaava huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle.
    1.2.2          Puristussytytysmoottoreiden, joissa käytetään jälkikäsittelylaitetta, moottoriperheen tyyppihyväksyntähakemuksessa
                   on ilmoitettava kertova huononemiskerroin kullekin pilaavalle aineelle.
    1.2.3          Valmistajan on pyydettäessä annettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle huononemiskertoimen arvoja tukevat tiedot.
                   Näihin kuuluvat tyypillisesti päästötestien tulokset, käyttöaikaa kartuttava koestusohjelma ja huoltomenettelyt sekä
                   tarvittaessa tiedot, jotka tukevat hyvän insinöörintavan mukaisesti tehtyjä päätelmiä tekniikan vastaavuudesta.
    2.             Vaiheen IIIA, IIIB ja IV moottoreiden päästökestojaksot
    2.1            Valmistajien on käytettävä taulukossa 1 esitettyjä päästökestojaksoja.
                   Taulukko 1: Vaiheen IIIA, IIIB ja IV puristussytytysmoottoreiden päästökestojaksoluokat (tuntia)
                             Luokka (tehoalue)                          Käyttöikä (tuntia)
                                                                        Päästökestojakso
                             " 37 kW                                    3 000
                             (vakionopeusmoottorit)
                             " 37 kW                                    5 000
                             (muut kuin vakionopeusmoottorit)
                             % 37 kW                                    8 000
                             Sisävesialuksissa käytettävät moottorit    10 000
                             Moottorivaunujen moottorit
                                                                        10 000
    3.      MUUTETAAN LIITE V SEURAAVASTI:
    1)      Korvataan otsikot seuraavasti:
            "HYVÄKSYNTÄTESTEIHIN JA TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN TODENTAMISEEN MÄÄRÄTYN
            VERTAILUPOLTTOAINEEN TEKNISET OMINAISUUDET
            LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON
            TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN I JA II RAJA-ARVOT, SEKÄ SISÄVESIALUKSISSA
            KÄYTETTÄVILLE MOOTTOREILLE"
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                    L 146/73
   2)      Lisätään nykyisen dieselvertailupolttoainetta koskevan taulukon jälkeen seuraava:
          "LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON
                                TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN IIIA RAJA-ARVOT
                   Muuttuja                        Yksikkö                   Raja-arvot1                    Testimenetelmä
                                                                  Alaraja            Yläraja
   Setaaniluku2                                                         52                 54,0       EN-ISO 5165
   Tiheys15°C:ssa                                   kg/m3               833                837        EN-ISO 3675
   Tislautuminen:
    50%:n piste                                       °C                245                  -        EN-ISO 3405
    95%:n piste                                       °C                345                350        EN-ISO 3405
   - Loppukiehumispiste                               °C                  -                370        EN-ISO 3405
   Leimahduspiste                                     °C                 55                  -        EN 22719
   CFPP                                               °C                  -                 -5        EN 116
   Viskositeetti 40°C:ssa                           mm2/s               2,5                 3,5       EN-ISO 3104
   Polysykliset aromaattiset hiilivedyt            % m/m                3,0                 6,0       IP 391
   Rikkipitoisuus3                                  mg/kg                 -                300        ASTM D 5453
   Kuparikorroosio                                                        -             luokka 1      EN-ISO 2160
   Conradson-hiilijäämä (10% DR)                   % m/m                  -                0,2        EN-ISO 10370
   Tuhkapitoisuus                                  % m/m                  -                0,01       EN-ISO 6245
   Vesipitoisuus                                   % m/m                  -                0,05       EN-ISO 12937
   Neutralointiluku (vahva happo)                mg KOH/g                 -               0,02        ASTM D 974
   Hapetusstabiilisuus4                             mg/ml                 -               0,025       EN-ISO 12205
   1
           Eritelmissä mainitut arvot ovat "todellisia arvoja". Raja-arvojen määrittämisessä on sovellettu ISO 4259 -standardin
           "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test" ehtoja, ja
           pienintä arvoa määritettäessä on huomioitu pienin ero 2R nollan yläpuolella; suurimman ja pienimmän arvon
           asetuksessa pienin ero on 4R (R = toistettavuus).
           Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on välttämätön teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan pitäisi kuitenkin
           pyrkiä nolla-arvoon silloin, kun määrätty suurin arvo on 2R, ja keskimääräiseen arvoon silloin, kun on annettu
           enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine eritelmien vaatimukset, sovelletaan
           ISO 4259 -standardin vaatimuksia.
   2
           Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Jos kuitenkin
           polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välillä on erimielisyyksiä, voidaan niiden ratkaisemiseksi käyttää ISO 4259 -
           standardin vaatimuksia, jos tehdään yksittäisten määritysten sijasta riittävä määrä toistomittauksia tarpeellisen
           tarkkuuden saavuttamiseksi.
   3
           Testissä käytetyn polttoaineen tosiasiallinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.
   4
           Vaikka hapetusstabiilisuus on säädelty, on todennäköistä, että varastointiaika on rajallinen. Toimittajalta on
           pyydettävä ohjeet varasto-olosuhteista ja -ajasta.
           LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON
                                 TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN IIIB RAJA-ARVOT
                                                                  Raja-arvot1
   Muuttuja                                     Yksikkö                                               Testimenetelmä
                                                                  Alaraja            Yläraja
               2
   Setaaniluku                                                                       54,0             EN-ISO 5165
   Tiheys 15 °C:ssa                             kg/m3             833                837              EN-ISO 3675
   Tislautuminen:
   50 %:n piste                                 °C                245                -                EN-ISO 3405
   95 %:n piste                                 °C                345                350              EN-ISO 3405
   - Loppukiehumispiste                         °C                -                  370              EN-ISO 3405
   Leimahduspiste                               °C                55                 -                EN 22719
   CFPP                                         °C                -                  -5               EN 116
   Viskositeetti 40 °C:ssa                      mm2/s             2,3                3,3              EN-ISO 3104
   Polysykliset aromaattiset hiilivedyt         % m/m             3,0                6,0              IP 391
   Rikkipitoisuus3                              mg/kg             -                  10               ASTM D 5453
   Kuparikorroosio                                                -                  luokka 1         EN-ISO 2160
   Conradson-hiilijäämä (10 % DR)               % m/m             -                  0,2              EN-ISO 10370
   Tuhkapitoisuus                               % m/m             -                  0,01             EN-ISO 6245
 ---pagebreak--- L 146/74                    FI                                        Euroopan unionin virallinen lehti                                                                                30.4.2004
                                                                                Raja-arvot1
    Muuttuja                                          Yksikkö                                                                             Testimenetelmä
                                                                                Alaraja                     Yläraja
    Vesipitoisuus                                     % m/m                       -                           0,02                        EN-ISO 12937
    Neutralointiluku (vahva happo)                    mg KOH/g                    -                           0,02                        ASTM D 974
    Hapetusstabiilisuus4                              mg/ml                       -                           0,025                       EN-ISO 12205
    Voitelevuus (kulumisjäljen halkaisija             µm                          -                           400                         CEC F-06-A-96
    60 °C:ssa suoritetun HFRR-testin
    jälkeen)
    Rasvahappojen metyyliesterit (FAME)               kielletty
    1
             Eritelmissä mainitut arvot ovat "todellisia arvoja". Raja-arvojen määrittämisessä on sovellettu ISO 4259 -standardin
             "Petroleum products - Determination and application of precision data in relation to methods of test" ehtoja, ja
             pienintä arvoa määritettäessä on huomioitu pienin ero 2R nollan yläpuolella; suurimman ja pienimmän arvon
             asetuksessa pienin ero on 4R (R = toistettavuus).
             Huolimatta tästä toimenpiteestä, joka on välttämätön teknisistä syistä, polttoaineen valmistajan pitäisi kuitenkin
             pyrkiä nolla-arvoon silloin, kun määrätty suurin arvo on 2R, ja keskimääräiseen arvoon silloin, kun on annettu
             enimmäis- ja vähimmäisrajat. Jos on tarpeen selvittää, täyttääkö polttoaine eritelmien vaatimukset, sovelletaan
             ISO 4259 -standardin vaatimuksia.
    2
             Setaanin vaihteluväli ei ole 4R:n vähimmäisvaihteluväliä koskevan vaatimuksen mukainen. Jos kuitenkin
             polttoaineen toimittajan ja käyttäjän välillä on erimielisyyksiä, voidaan niiden ratkaisemiseksi käyttää ISO 4259 -
             standardin vaatimuksia, jos tehdään yksittäisten määritysten sijasta riittävä määrä toistomittauksia tarpeellisen
             tarkkuuden saavuttamiseksi.
    3
             Tyypin I testissä käytettävän polttoaineen todellinen rikkipitoisuus on ilmoitettava.
    4
             Vaikka hapetusstabiilisuus on säädelty, on todennäköistä, että varastointiaika on rajallinen. Toimittajalta on
             pyydettävä ohjeet varasto-olosuhteista ja -ajasta."
     4.      MUUTETAAN LIITE VII SEURAAVASTI:
             Korvataan lisäys 1 seuraavasti:
                                                                                "Lisäys 1
                                         PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREIDEN TESTAUSTULOKSET
                                                                         TESTAUSTULOKSET
    1.                NRSC-TESTIN SUORITUSTA KOSKEVAT TIEDOT1:
    1.1               Testauksessa käytetty vertailupolttoaine
                      1.1.1     Setaaniluku: .........................................................................................................................................
                      1.1.2     Rikkipitoisuus: .....................................................................................................................................
                      1.1.3     Tiheys: ................................................................................................................................................
    1.2               Voiteluaine
                      1.2.1     Merkki (merkit): ..................................................................................................................................
                      1.2.2     Tyyppi (tyypit): ...................................................................................................................................
                      (ilmoitetaan öljyn prosenttiosuus seoksessa, jos voiteluaine ja polttoaine sekoitetaan)
    1.3               Moottorikäyttöinen laitteisto (tarvittaessa)
                      1.3.1     Numerointi ja tunnistetiedot: ...............................................................................................................
                      1.3.2     Tehon kulutus ilmoitetuilla moottorin pyörimisnopeuksilla (valmistajan ilmoitus):
                                                       Moottorin eri pyörimisnopeuksilla käytetty teho PAE (kW)1 tämän liitteen lisäys 3
                                                       huomioon otettuna
    Laitteisto                                         Välinopeus (tarvittaessa)                                             Nimellisnopeus
    Yhteensä:
    1
             Saa olla enintään 10 % testauksen aikana mitatusta tehosta.
    1
             Jos perusmoottoreita on useita, tiedot on merkittävä jokaisesta.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                   FI                                          Euroopan unionin virallinen lehti                                                                              L 146/75
   1.4              Moottorin suoritusarvot
   1.4.1            Moottorin pyörimisnopeudet:
                    Joutokäynti: ................................................................................................................................................r/min
                    Välinopeus: .................................................................................................................................................r/min
                    Nimellisnopeus: ..........................................................................................................................................r/min
   1.4.2            Moottorin teho1
                                                                                Tehoasetus (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla
   Olosuhteet                                                                               Välinopeus (tarvittaessa)                               Nimellisnopeus
   Testissä mitattu maksimiteho (PM)
   (kW) (a)
   Tämän lisäyksen 1.3.2 kohdan tai liitteessä III olevan
   3.1 kohdan mukainen moottorikäyttöisen laitteiston kuluttama
   kokonaisteho (PAE)
   (kW) (b)
   Liitteessä I olevassa 2.4 kohdassa määritelty moottorin
   nettoteho
   (kW) (c)
   c=a+b
   1.5              Päästötasot
   1.5.1            Dynamometrin asetukset (kW)
                                               Dynamometrin asetukset (kW) moottorin eri pyörimisnopeuksilla
     Kuormitus prosentteina                    Välinopeus (tarvittaessa)                                                  Nimellisnopeus
     10 (tarvittaessa)
     25 (tarvittaessa)
     50
     75
     100
   1.5.2            NRSC-testin päästötulokset:
                    CO: ...........................................g/kWh
                    HC: ...........................................g/kWh
                    NOx: .........................................g/kWh
                    NMHC+NOx: ...........................g/kWh
                    Hiukkaset: .................................g/kWh
   1.5.3            NRSC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä:
   1.5.3.1          Kaasupäästöt1: .........................................................................................................................................
   1.5.3.2          Hiukkaset1: ..............................................................................................................................................
   1.5.3.2.1        Menetelmä2: yksi suodatin / monta suodatinta
   1
           Liitteessä I olevan 2.4 kohdan vaatimusten mukaisesti mitattu korjaamaton teho.
   1
           Merkitään liitteessä VI olevassa 1 jaksossa määritellyt kuvien numerot.
   2
           Tarpeeton yliviivataan.
 ---pagebreak--- L 146/76                  FI                                           Euroopan unionin virallinen lehti                                                                      30.4.2004
    2.              NRTC-TESTIN SUORITUSTA KOSKEVAT TIEDOT3:
    2.1             NRTC-testin päästötulokset:
                    CO: ...........................................g/kWh
                    NMHC: .....................................g/kWh
                    NOx: .........................................g/kWh
                    Hiukkaset: .................................g/kWh
                    NMHC+NOx: ...........................g/kWh
    2.2             NRTC-testissä käytetty näytteenottojärjestelmä:
                    Kaasupäästöt1: ........................................................................................................................................
                    Hiukkaset1: .............................................................................................................................................
    Menetelmä2: yksi suodatin / monta suodatinta
    5.     MUUTETAAN LIITE XII SEURAAVASTI:
           Lisätään 3 kohta seuraavasti:
           "3.      Seuraavat tyyppihyväksynnät ja tarvittaessa asiaa koskevat hyväksyntämerkit tunnustetaan tämän direktiivin
                    mukaista hyväksymistä vastaaviksi 9 artiklan 3 kohdassa määriteltyjen moottoriluokkien H, I ja J (vaihe IIIA) ja
                    moottoriluokkien K, L ja M (vaihe IIIB) osalta;
           3.1      Direktiivin 88/77/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 99/96/EY, mukaiset tyyppihyväksynnät, jotka
                    täyttävät direktiivin 2 artiklassa ja liitteessä I olevassa 6.2.1 kohdassa säädetyt vaatimukset vaiheen B1, B2 tai C
                    osalta.
           3.2      Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 49.03 muutossarjat, jotka täyttävät 5.2 kohdassa
                    säädetyt vaatimukset vaiheiden B1, B2 tai C osalta."
                                                                                ______
    3
           Jos perusmoottoreita on useita, tiedot on merkittävä jokaisesta.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                             L 146/77
                                                                    LIITE II
                                                                    "Liite VI
                                          ANALYSOINTI- JA NÄYTTEENOTTOJÄRJESTELMÄ
   1.     KAASU- JA HIUKKASNÄYTTEENOTTOJÄRJESTELMÄT
       Kuva nro              Kuvaus
       2                     Raakapakokaasun analysointijärjestelmä
       3                     Laimennetun pakokaasun analysointijärjestelmä
       4                     Osavirtaus, isokineettinen virta, imupuhaltimen ohjaus, näytteenotto jakeittain
       5                     Osavirtaus, isokineettinen virta, painepuhaltimen ohjaus, näytteenotto jakeittain
       6                     Osavirtaus, CO2:n tai NOx:n ohjaus, näytteenotto jakeittain
       7                     Osavirtaus, CO2- tai hiilitasapaino, kokonaisnäytteenotto
       8                     Osavirtaus, yksi venturi ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain
       9                     Osavirtaus, kaksoisventuri tai -aukko ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain
       10                    Osavirtaus, moniputkijako ja pitoisuusmittaus, näytteenotto jakeittain
       11                    Osavirtaus, virtauksen ohjaus, kokonaisnäytteenotto
       12                    Osavirtaus, virtauksen ohjaus, näytteenotto jakeittain
       13                    Täysvirtaus, syrjäytyspumppu tai kriittisen virtauksen venturi, näytteenotto jakeittain
       14                    Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä
       15                    Täysvirtausjärjestelmän laimennusjärjestelmä
   1.1    Kaasupäästöjen määrittäminen
          Jäljempänä olevassa 1.1.1 kohdassa ja kuvissa 2 ja 3 on yksityiskohtaiset kuvaukset suositelluista näytteenotto- ja
          analysointijärjestelmistä. Koska erilaisilla kokoonpanoilla voidaan saada samanarvoisia tuloksia, tarkkaa yhdenmukaisuutta
          näiden kuvien kanssa ei vaadita. Mittauslaitteiden, venttiilien, solenoidien, pumppujen ja kytkimien kaltaisia lisäosia voidaan
          käyttää lisätietojen hankkimiseen ja osajärjestelmien toimintojen yhteensovittamiseen. Jos joitakin osia ei joissakin
          järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voidaan jättää pois, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.
   1.1.1  Pakokaasun aineosat CO, CO2, HC, NOx
          Seuraavassa kuvataan raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun kaasupäästöjen analysointijärjestelmä, joka perustuu:
          –        HFID-analysaattorin käyttöön hiilivetyjen mittaamisessa,
          –        NDIR-analysaattoreiden käyttöön hiilimonoksidin ja hiilidioksidin mittaamisessa,
          –        HCLD-analysaattorin tai vastaavan käyttöön typen oksidien mittaamisessa.
          Raakapakokaasusta (kuva 2) kaikkien aineosien näyte voidaan ottaa yhdellä näytteenottimella tai kahdella lähellä toisiaan
          sijaitsevalla näytteenottimella, jolloin näyte jaetaan sisäisesti eri analysaattoreihin. On huolehdittava siitä, ettei pakokaasun
          aineosien (mukaan luettuina vesi ja rikkihappo) kondensoitumista tapahdu analysointijärjestelmän missään kohdassa.
          Laimennetusta pakokaasusta (kuva 3) hiilivetyjen näyte on otettava eri näytteenottimella kuin muiden aineosien näyte. On
          huolehdittava siitä, ettei pakokaasun aineosien (mukaan luettuina vesi ja rikkihappo) kondensoitumista tapahdu
          analysointijärjestelmän missään kohdassa.
 ---pagebreak--- L 146/78           FI                                 Euroopan unionin virallinen lehti                                       30.4.2004
                                                                 Kuva 2
                                   Pakokaasun CO-, NOx- ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio
                                  HSL1
                                                                          T2     nolla-   G1
                     nollakaasu            T1                   HSL1             kaasu
                                                                                poisto
                                                                                HC
                           V1
                                     F1         F2       P
              SP1    nollakaasu                                              vertailu-
                                                                             kaasu       R3
                                                                                R1     R2         poisto
                           V1                                                                  ilma   poltto-
                                                                                aine
                                     F1        F2         P                                                   FL1
                         2 valinnaista näytteenotinta
           SL
                                                                     HSL2
                                                          poisto
                            nolla-   G3                                                                                poisto
               T5
              T5            kaasu
                                                                       T3         G2        V9
                                                        FL5
                                                                          nolla-
                                                          poisto                                                   FL4
                                           CO                             kaasu
         B           V11            V4
                             vertailukaasu
                                                                                C                     NO
                                                       FL6
                              nollakaasu                                       V3     V7          V8      V10
                                                                         vertailukaasu
                                           CO             poisto                                                T5     poisto
          V13  V12                 V5         2                                             T4
                                                                           R4
                             vertailukaasu             FL7
                   R5                                      poisto
                             nollakaasu                                                                            FL2
                                           O
                                             2
                                                             FL8                                  V13   V12
                                    V6
                         vertailukaasu
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 FI                                   Euroopan unionin virallinen lehti                                       L 146/79
                                                                         Kuva 3
                             Laimennetun pakokaasun CO-, CO2-, NOx- ja HC-analysointijärjestelmän vuokaavio
                            PSS:lle, ks. kuva 14
                                                          HSL1
                                                                                T2    nolla-   G1
                   PSP                            T1                   HSL1
                                                                                kaasu
                                      BK
                                                                                poisto
                                                                                HC
             SP2                      V1
                   sama taso                 F1        F2       P
                                                  T1                            vertailukaasu
                 ks. kuva 14   nollakaasu
                                                                        HSL2                   R3
             SP2
                                                                                R1    R2         poisto
            DT                        V1                                                             ilma  poltto-
                      ks. kuva 13
                                                                                aine
                                     V14     F1       F2         P                                                 FL1
                BG                               BK                 SL
                                                                 poisto
                                             G3                                                                             poisto
                T5            nollakaasu
                                                                             T3         G2        V9
                                                               FL5              nolla-
                                                  CO             poisto         kaasu                                   FL4
          B                 V11            V4
                                    vertailukaasu                                                  C                    NO
                                    nollakaasu                                       V3     V7          V8     V10
                                                               FL6             vertailukaasu
                                                  CO                                                                        poisto
           V13 V12                          V5       2                                            T4
                                                                                R4
                                 vertailu-                      poisto
                          R5     kaasu
                                                                                FL2
                                                                    FL3
          Kuvaukset – Kuvat 2 ja 3
          Yleinen toteamus:
          Kaikki kaasun näytteenottokäytävässä olevat osat on pidettävä kutakin järjestelmää varten määritellyssä lämpötilassa.
          –      SP1 Raakapakokaasun näytteenotin (ainoastaan kuva 2)
                 Päästä suljettu, monireikäinen ja suora ruostumattomasta teräksestä valmistettu näytteenotin on suositeltava.
                 Sisähalkaisija ei saa olla näytteenottolinjan sisähalkaisijaa suurempi. Näytteenottimen seinämän paksuus saa olla
                 enintään 1 mm. Reikiä on oltava vähintään kolme kolmella eri tasolla, ja niiden koon on oltava sellainen, että ne
                 ottavat näytteet suunnilleen samasta virtauksesta. Näytteenottimen on peitettävä vähintään 80 prosenttia pakoputken
                 halkaisijasta.
          –      SP2 Laimennetun pakokaasun HC-näytteenotin (ainoastaan kuva 3)
                 Näytteenottimen on oltava
                 –          määritetty hiilivetynäytteenottolinjan (HSL3) ensimmäisen 254–762 millimetrin alueelle,
                 –          sisähalkaisijaltaan vähintään 5 mm,
                 –          asennettu laimennustunneliin DT (1.2.1.2 kohta) kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin
                            sekoittuneet (eli noin 10 tunnelin halkaisijaa virtaussuuntaan kohdasta, jossa pakokaasu tulee
                            laimennustunneliin),
                 –          (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten
                            vaikutusten välttämiseksi,
                 –          lämmitetty siten, että kaasuvirran lämpötila näytteenottimen poistoaukolla on 463 K (190 °C) ± 10 K.
          –      SP3 Laimennetun pakokaasun CO, CO2, NOx-näytteenotin (ainoastaan kuva 3)
 ---pagebreak--- L 146/80         FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                          30.4.2004
           Näytteenottimen on oltava
           $       samassa tasossa kuin SP2,
           $       (säteittäisesti) riittävän kaukana muista näytteenottimista ja tunnelin seinämistä pyörteilyn haitallisten
                   vaikutusten välttämiseksi,
           $       lämmitetty ja eristetty koko pituudeltaan vähimmäislämpötilaan 328 K (55 °C) veden kondensoitumisen
                   estämiseksi.
         – HSL1 Lämmitetty näytteenottolinja
           Näytteenottolinjasta otetaan kaasunäyte yhdellä näytteenottimella jakopisteeseen (jakopisteisiin) ja HC-
           analysaattoriin.
           Näytteenottolinjan
           $       sisähalkaisijan on oltava vähintään 5 millimetriä ja enintään 13,5 millimetriä,
           $       on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai polytetrafluorieteenistä (PTFE),
           $       on pidettävä seinämä lämpötilassa 463 (190 °C) ± 10 K mitattuna kustakin erikseen säädetystä lämmitetystä
                   osasta, jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on enintään 463 K (190 °C),
           $       seinämän lämpötilan on oltava yli 453 K (180 °C), jos pakokaasun lämpötila näytteenottimessa on yli 463 K
                   (190 °C),
           $       pidettävä kaasu lämpötilassa 463 K (190 °C) ± 10 K välittömästi ennen lämmitettyä suodatinta (F2) ja HFID-
                   laitetta.
         – HSL2 Lämmitetty NOx-näytteenottolinja
           Näytteenottolinjan
           –       on pidettävä seinämä lämpötilassa 328–473 K (55–200 °C) muuntimeen saakka, kun käytetään
                   jäähdytyskylpyä, ja analysaattoriin saakka, kun jäähdytyskylpyä ei käytetä,
           –       on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä tai PTFE:stä.
                   Koska näytteenottolinja täytyy lämmittää ainoastaan veden ja rikkihapon kondensoitumisen estämiseksi,
                   näytteenottolinjan lämpötila riippuu polttoaineen rikkipitoisuudesta.
         – SL Näytteenottolinja CO:ta (CO2) varten
           Näytteenottolinjan on oltava valmistettu PTFE:stä tai ruostumattomasta teräksestä. Se voi olla lämmitetty tai
           lämmittämätön.
         – BK Taustapussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3)
           Taustapitoisuuksien mittaamista varten.
         – BG Näytepussi (valinnainen, ainoastaan kuva 3, CO ja CO2)
           Näytepitoisuuksien mittaamista varten.
         – F1 Lämmitetty esisuodatin (valinnainen)
           Lämpötilan on oltava sama kuin HSL1:ssä.
         – F2 Lämmitetty suodatin
           Suodattimen on poistettava kaasunäytteestä kaikki kiinteät hiukkaset ennen analysaattoria. Lämpötilan on oltava
           sama kuin HSL1:ssä. Suodatin on vaihdettava tarvittaessa.
         – P Lämmitetty näytteenottopumppu
           Pumppu on lämmitettävä samaan lämpötilaan kuin HSL1.
 ---pagebreak--- 30.4.2004         FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                              L 146/81
          – HC
            Lämmitetty liekki-ionisaatioilmaisin (HFID) hiilivetyjen määrittämistä varten. Lämpötila on pidettävä välillä 453–
            473 K (180–200 °C).
          – CO, CO2
            NDIR-analysaattorit hiilimonoksidin ja hiilidioksidin määrittämistä varten.
          – NO2
            CLD- tai HCLD-analysaattori typen oksidien määrittämistä varten. Jos käytetään HCLD-analysaattoria, sen lämpötila
            on pidettävä välillä 328–473 K (55–200 °C).
          – C Muunnin
            NO2 on pelkistettävä muuntimen avulla katalyyttisesti NO:ksi ennen analysointia CLD- tai HCLD-analysaattorissa.
          – B Jäähdytyskylpy
            Veden jäähdyttämiseksi ja kondensoimiseksi pakokaasunäytteestä. Kylpy on pidettävä lämpötilassa 273–277 K (0–4
            °C) jään tai jäähdytyslaitteiston avulla. Kylpy on valinnainen, jos vesihöyry ei häiritse analysaattoria liitteen III
            lisäyksessä 2 olevan 1.9.1 ja 1.9.2 kohdan mukaisesti.
            Näytteestä ei saa poistaa vettä kemiallisten kuivainten avulla.
          – T1, T2, T3 Lämpötila-anturit
            Kaasuvirran lämpötilan seuraamista varten.
          – T4 Lämpötila-anturi
            NO2-NO-muuntimen lämpötila.
          – T5 Lämpötila-anturi
            Jäähdytyskylvyn lämpötilan seuraamista varten.
          – G1, G2, G3 Painemittari
            Näytteenottolinjojen paineen mittaamista varten.
          – R1, R2 Paineensäädin
            HFID-analysaattorin ilman (R1) ja polttoaineen (R2) paineen säätämistä varten.
          – R3, R4, R5 Paineensäädin
            Näytteenottolinjojen paineen ja analysaattoreihin menevän virtauksen säätämistä varten.
          – FL1, FL2, FL3 Virtausmittari
            Näytteen ohitusvirtauksen seuraamista varten.
          – FL4–FL7 Virtausmittari (valinnainen)
            Analysaattoreiden läpi kulkevan virtauksen seuraamista varten.
          – V1–V6 Valintaventtiili
            Sopiva venttiilistö näyte-, vertailukaasu- tai nollakaasuvirran valitsemiseksi analysaattorille.
          – V7, V8 Solenoidiventtiili
            NO2-NO-muuntimen ohittamista varten.
          – V9 Neulaventtiili
            NO2-NO-muuntimen ja ohituksen kautta kulkevan virtauksen tasapainottamista varten.
 ---pagebreak--- L 146/82                     FI                                     Euroopan unionin virallinen lehti                                                 30.4.2004
            –         V10, V11 Neulaventtiili
                      Analysaattoreihin menevän virtausten säätämistä varten.
            –         V12, V13 Vipuventtiili
                      Lauhteen tyhjentämiseksi kylvystä B.
            –         Valintaventtiili V14
                      Näyte- tai taustapussin valitsemista varten.
    1.2               Hiukkasten määrittäminen
                      Jäljempänä 1.2.1 ja 1.2.2 kohdassa sekä kuvissa 4–15 on yksityiskohtaiset kuvaukset suositelluista laimennus- ja
                      näytteenottojärjestelmistä. Koska erilaisilla kokoonpanoilla voidaan saada samanarvoisia tuloksia, tarkkaa
                      yhdenmukaisuutta näiden kuvien kanssa ei vaadita. Mittauslaitteiden, venttiilien, solenoidien, pumppujen ja
                      kytkimien kaltaisia lisäosia voidaan käyttää lisätietojen hankkimiseen ja osajärjestelmien toimintojen
                      yhteensovittamiseen. Jos joitakin osia ei joissakin järjestelmissä tarvita tarkkuuden varmistamiseen, ne voidaan jättää
                      pois, jos se on hyvän insinööritavan mukaista.
    1.2.1             Laimennusjärjestelmä
    1.2.1.1 Osavirtauslaimennusjärjestelmä (kuvat 4–12)1
                      Seuraavassa kuvataan laimennusjärjestelmä, joka perustuu pakokaasuvirran osan laimentamiseen. Pakokaasuvirran
                      jakaminen ja sitä seuraava laimennusprosessi voidaan toteuttaa erilaisilla laimennusjärjestelmätyypeillä. Hiukkasten
                      keruuta varten joko laimennettu pakokaasu kokonaisuudessaan tai vain osa laimennetusta pakokaasusta voidaan
                      johtaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuva 14). Ensin mainitusta menetelmästä käytetään
                      nimitystä kokonaisnäytteenotto, toisesta jakeittainen näytteenotto.
                      Laimennussuhteen laskeminen riippuu käytetystä järjestelmätyypistä.
            Seuraavia tyyppejä suositellaan:
            –         Isokineettiset järjestelmät (kuvat 4 ja 5)
                      Näissä järjestelmissä siirtoputkeen tuleva virtaus sovitetaan kokonaispakokaasuvirtaan kaasun nopeuden ja/tai
                      paineen suhteen, mikä vaatii häiriöttömän ja tasaisen pakokaasuvirran näytteenottimen kohdalla. Tämä saadaan
                      yleensä aikaan käyttämällä resonaattoria ja suoraa lähestymisputkea näytteenottokohdasta virtaussuuntaa vastaan.
                      Jakosuhde lasketaan sen jälkeen helposti mitattavista arvoista, kuten putken läpimitoista. On huomattava, että
                      isokineesiä käytetään ainoastaan virtausolosuhteiden yhteensovittamiseen eikä kokojakauman yhteensovittamiseen.
                      Jälkimmäinen ei ole tavallisesti välttämätöntä, koska hiukkaset ovat riittävän pieniä seuraamaan nesteen
                      virtausviivoja.
            –         Virtausohjatut järjestelmät ja pitoisuusmittaus (kuvat 6–10)
                      Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja
                      kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään merkkikaasupitoisuuksista. Näitä ovat esimerkiksi
                      CO2 tai NOx, joita esiintyy luonnostaan moottorin pakokaasussa. Pitoisuudet laimennuspakokaasussa ja
                      laimennusilmassa mitataan, kun taas pitoisuus raakapakokaasussa voidaan joko mitata suoraan tai määrittää
                      polttoainevirran ja hiilitasapainon yhtälöstä, jos polttoaineen koostumus tunnetaan. Järjestelmiä voidaan ohjata
                      lasketulla laimennussuhteella (kuvat 6 ja 7) tai virtauksella siirtoputkeen (kuvat 8, 9 ja 10).
            –         Virtausohjatut järjestelmät ja virtausmittaus (kuvat 11 ja 12)
                      Näissä järjestelmissä näyte otetaan kokonaispakokaasuvirrasta säätämällä laimennusilmavirtaa ja
                      kokonaislaimennuspakokaasuvirtaa. Laimennussuhde määritetään näiden kahden virtauksen erosta. Virtausmittarien
                      tarkka kalibrointi toisiinsa nähden on välttämätöntä, koska näiden kahden virtauksen suhteellinen suuruus voi johtaa
                      merkittäviin virheisiin suuria laimennussuhteita käytettäessä. Virtauksen ohjaus tapahtuu hyvin yksinkertaisesti
                      pitämällä laimennuspakokaasuvirtaus vakiona ja vaihtelemalla tarvittaessa laimennusilmavirtausta.
                      Osavirtauslaimennusjärjestelmien etujen saavuttamiseksi on kiinnitettävä huomiota siihen, että vältetään hiukkasten
                      hävikkiin siirtoputkessa liittyvät mahdolliset ongelmat, ja siihen, että varmistetaan edustavan näytteen ottaminen
                      moottorin pakokaasusta, sekä jakosuhteen määrittämiseen.
                      Kuvatuissa järjestelmissä kiinnitetään huomiota näihin kriittisiin alueisiin.
    1
            Kuvissa 4–12 esitetään monentyyppisiä osavirtauslaimennusjärjestelmiä, joita voidaan tavallisesti käyttää vakiotilaisessa testissä (NRSC-
            testissä). Muuttavatilaiseen testiin liittyvien erittäin tarkkojen rajoitusten vuoksi muuttavatilaisessa testissä (NRTC-testissä) voidaan
            kuitenkin käyttää ainoastaan niitä osavirtauslaimennusjärjestelmiä (kuvat 4–12), jotka täyttävät liitteen III lisäyksessä 1 olevassa 2.4
            kohdassa "Osavirtauslaimennusjärjestelmän eritelmät" esitetyt vaatimukset.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                            Euroopan unionin virallinen lehti                                         L 146/83
                                                                 Kuva 4
                         Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain
                                                               (SB-ohjaus)
                   DAF         PB        FM1                      l > 10*d                           SB
                                                                                PSP
                                                                            d
                                                                                poisto
          ilma
                                                                        DT          PTT
                                                        TT         ks. kuva 14
                                                                                hiukkasnäytteen
                                                                                keräys-
                                                                                järjestelmään
                             ISP
                                                     DPT
                               EP                  delta p
                                                                          FC1
                                 pakokaasu
          Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella
          ISP. Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT. Tämä signaali
          lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa imupuhallinta SB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä.
          Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-
          osa) pakokaasuvirrasta. Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n poikkileikkauspinta-aloista. Laimennusilman virtaus mitataan
          virtauksen mittauslaitteella FM1. Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.
 ---pagebreak--- L 146/84                FI                            Euroopan unionin virallinen lehti                                       30.4.2004
                                                                Kuva 5
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä isokineettinen näytteenotin ja näytteenotto jakeittain (PB-ohjaus)
                  DAF             FM1                             l > 10*d                          SB
                                                                                poisto
                                                                                PSP
                                                                           d
          ilma
                                   TT                                   DT         PTT
                                                                    ks. kuva 14       hiukkasnäytteen
                                                                                keräys-
                                                                                järjestelmään
                 ISP                                 PB
                    EP
                                          DPT
                   pakokaasu             delta p              FC1
         Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta isokineettisellä näytteenottimella
         ISP. Pakokaasun paine-ero pakoputken ja näytteenottimen sisääntulon välillä mitataan paineanturilla DPT. Tämä signaali
         lähetetään virtauksen ohjaimelle FC1, joka ohjaa painepuhallinta PB pitämään yllä nollapaine-eroa näytteenottimen kärjessä.
         Tämä tapahtuu ottamalla pieni osa laimennusilmasta, jonka virtaus on jo mitattu virtauksen mittauslaitteella FM1, ja
         syöttämällä se TT:hen paineilma-aukon avulla. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja
         virtaus ISP:n ja TT:n kautta on vakio-osuus (jako-osa) pakokaasuvirrasta. Jakosuhde määritetään EP:n ja ISP:n
         poikkileikkauspinta-aloista. Laimennusilma imetään DT:n läpi imupuhaltimella SB, ja virtaus mitataan FM1:llä DT:n
         sisääntulon kohdalla. Laimennussuhde lasketaan laimennusilman virtauksesta ja jakosuhteesta.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                             Euroopan unionin virallinen lehti                                       L 146/85
                                                                 Kuva 6
                     Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2- tai NOx-pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
                         FC2             EGA                              EGA
                             valinnainen
                  DAF          PB:lle tai SB:lle            l > 10*d                       SB
                                                                    d
                                                                           PSP
                                                                                poisto
           ilma
                            PB                                   DT        PTT
                                                   TT        ks. kuva 14   hiukkasnäytteen
                                                                           keräys-
                                                                           järjestelmään
                 EGA
                                               SP
                             EP
                               pakokaasu
          Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta.
          Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta ja laimennetusta pakokaasusta sekä laimennusilmasta
          pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Nämä signaalit lähetetään virtauksen ohjaimelle FC2, joka ohjaa joko painepuhallinta PB
          tai imupuhallinta SB pitämään yllä haluttu pakokaasun jako ja laimennussuhde DT:ssä. Laimennussuhde lasketaan
          merkkikaasupitoisuuksista raakapakokaasussa, laimennetussa pakokaasussa ja laimennusilmassa.
 ---pagebreak--- L 146/86                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                    30.4.2004
                                                                     Kuva 7
                 Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä CO2-pitoisuuden mittaus, hiilitasapaino ja kokonaisnäytteenotto
                          FC2            EGA                                              EGA
                         valinnainen P:lle
                 DAF
                                                                                PTT
                                                                          d
          ilma
                             PB                                       DT
                                                                                PSS
                                                       TT
                                                                                FH
               G FUEL
                                                                valinnainen FC2:sta                 P
                                               SP
                              EP
                                                                                yksityiskohdat
                                                                                kuvassa 15
                                 pakokaasu
         Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. CO2-
         pitoisuudet mitataan laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. CO2- ja
         polttoainevirta GFUEL-signaalit lähetetään joko virtauksen ohjaimeen FC2 tai hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän virtauksen
         ohjaimeen FC3 (kuva 14). FC2 ohjaa painepuhallinta PB, kun taas FC3 ohjaa hiukkasnäytteen keräysjärjestelmää (kuva 14),
         säätäen virrat järjestelmään ja siitä ulos siten, että pidetään yllä haluttu pakokaasujako ja laimennussuhde DT:ssä.
         Laimennussuhde lasketaan CO2-pitoisuuksista ja GFUEL-arvosta käyttämällä hiilitasapaino-oletusta.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                       L 146/87
                                                                  Kuva 8
                        Osavirtauslaimennusjärjestelmä yhdellä venturilla, pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
                                      EGA                                          EGA
                         DAF             PB                         l > 10*d
                                                                VN            d PSP
           ilma                                                                                poisto
                                                                         DT       PTT
                                                           TT
                                                                  ks. kuva14         hiukkasnäytteen
                                                                                keräys-
                                                                                järjestelmään
                                                 SP
                                EP                        EGA
                                  pakokaasu
          Raakapakokaasu siirtyy pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta venturin VN
          DT:ssä aikaansaaman alipaineen ansiosta. Kaasun virtaus TT:n läpi riippuu liikemäärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja
          siksi siihen vaikuttaa kaasun absoluuttinen lämpötila TT:n ulostulon kohdalla. Tämän seurauksena pakokaasun jako tietyn
          tunnelin virtauksen osalta ei ole vakio, ja laimennussuhde pienellä kuormituksella on jonkin verran alhaisempi kuin suurella
          kuormituksella. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja
          laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA, ja laimennussuhde lasketaan näin mitatuista arvoista.
 ---pagebreak--- L 146/88               FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                       30.4.2004
                                                                   Kuva 9
                                       Osavirtauslaimennusjärjestelmä kaksoisventurilla tai -aukolla,
                                                 pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
                                             EGA                                      EGA
                  DAF                   PCV                        l > 10*d                         HE
                                                                              d
                                                                                PSP
         ilma
                               PB                                         DT        PTT
                                                                     ks. kuva 14    hiukkasnäytteen
                          PCV                             TT                        keräys-
                                                                                järjestelmään
                                                                                SB
                 EP
                                                                                poisto
                         FD1
                                 FD2
                                               EGA
                  pakokaasu
         Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta virtauksen
         jakajan avulla, joka sisältää sarjan aukkoja tai ventureita. Ensimmäinen (FD1) sijaitsee EP:ssä ja toinen (FD2) TT:ssä.
         Lisäksi kaksi paineenohjausventtiiliä (PCV1 ja PCV2) tarvitaan ylläpitämään jatkuvaa pakokaasun jakoa ohjaamalla EP:n
         vastapainetta ja DT:n painetta. PCV1 sijaitsee EP:ssä SP:stä myötävirtaan, ja PCV2 sijaitsee painepuhaltimen PB ja DT:n
         välissä. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta
         pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää säätämään
         PCV1:tä ja PCV2:ta tarkkaa jako-ohjausta varten. Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                              Euroopan unionin virallinen lehti                                          L 146/89
                                                                 Kuva 10
                                           Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä moniputkijako,
                                                 pitoisuusmittaus ja näytteenotto jakeittain
                                         EGA                                          EGA
                           DAF                                      l > 10*d                         HE
            ilma                                                             d
                                                                    DT              PSP
                                                                                PTT
                                                                     ks. kuva 14
                                                                                hiukkas-       SB
                        raitisilmaruiskutus                                                näytteen
                                                                                keräys-
                                                                                järjestelmään
                EGA                                TT
                                                                           FC1
                                                                 DPT                         DAF        poisto
                        FD3
                                                                                ilma
                                                                DC
               EP
          Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT siirtoputken TT kautta virtauksen jakajalla FD3, joka
          koostuu useista pakoputkeen EP asennetuista putkista, joiden mitat ovat samat (sama halkaisija, pituus ja taivutussäde).
          Näistä putkista yhden läpi tuleva pakokaasu johdetaan DT:hen ja jäljellä olevien putkien läpi tuleva pakokaasu johdetaan
          vaimennustilan DC läpi. Pakokaasujako määräytyy täten putkien kokonaislukumäärän perusteella. Jatkuva jaon ohjaus vaatii
          nollapaine-eron DC:n ja TT:n ulostulon välillä, joka mitataan paine-eroilmaisimella DPT. Nollapaine-ero saadaan aikaan
          ruiskuttamalla raitista ilmaa DT:hen TT:n ulostulon kohdalla. Merkkikaasupitoisuudet (CO2 tai NOx) mitataan
          raakapakokaasusta, laimennetusta pakokaasusta ja laimennusilmasta pakokaasuanalysaattor(e)illa EGA. Ne ovat tarpeen
          pakokaasujaon tarkistamiseksi, ja niitä voidaan käyttää ohjaamaan ruiskutusilman virtausta tarkkaa jako-ohjausta varten.
          Laimennussuhde lasketaan merkkikaasupitoisuuksista.
 ---pagebreak--- L 146/90               FI                             Euroopan unionin virallinen lehti                                       30.4.2004
                                                               Kuva 11
                            Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja kokonaisnäytteenotto
                             FC2
                   DAF           valinnainen P:lle (PSS)
                                                                         d                         PTT
                                       FM1                            DT                   PSS
                                                       TT                                             FH
               GEXH
                                                                                P
                   tai
                  GAIR
                                               SP                                                  poisto
                   tai
                 GFUEL
                                             EP                                           yksityiskohdat
                                                                                kuvassa 15
                               pakokaasu
         Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta. Tunnelin
         läpi kulkevaa kokonaisvirtaa säädetään virtauksen ohjaimella FC3 ja hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän
         näytteenottopumpulla P (kuva 16).
         Laimennusilmavirtaa ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka voi käyttää GEXH-, GAIR- tai GFUEL-arvoja komentosignaaleina
         haluttua pakokaasun jakoa varten. Näytteen virta DT:hen on kokonaisvirran ja laimennusilmavirran välinen ero.
         Laimennusilman virtaus mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1, ja kokonaisvirtaus hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän
         virtauksen mittauslaitteella FM3 (kuva 14). Laimennussuhde lasketaan näistä kahdesta virtauksesta.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                           L 146/91
                                                                    Kuva 12
                              Osavirtauslaimennusjärjestelmä sekä virtauksen ohjaus ja näytteenotto jakeittain
                               FC2
                                  PB:lle
                                 tai SB:lle
                   DAF                                                l > 10*d                            SB
                                                                            d PSP
                                                                    DT
           ilma
                               PB       FM1                                     PTT
                                                         TT      ks. kuva 14          hiukkas-        FM2
                                                                                näytteen
                                                                                keräys-
                  GEX                                                             järjestelmään
                     tai                                                            ks. kuva 14
                   GAIR
                                                SP
                     tai
                  GFUEL                       EP
                                                                                poisto
                                pakokaasu
          Raakapakokaasu siirretään pakoputkesta EP laimennustunneliin DT näytteenottimen SP ja siirtoputken TT kautta.
          Pakokaasun jakoa sekä virtausta DT:hen ohjataan virtauksen ohjaimella FC2, joka säätää painepuhaltimen PB ja
          imupuhaltimen SB virtaukset (tai nopeudet). Tämä on mahdollista, koska hiukkasnäytteen keräysjärjestelmällä otettu näyte
          palautetaan DT:hen. GEXHW-, GAIRW- tai GFUEL-arvoja voidaan käyttää FC2:n komentosignaaleina. Laimennusilman virtaus
          mitataan virtauksen mittauslaitteella FM1 ja kokonaisvirtaus virtauksen mittauslaitteella FM2. Laimennussuhde lasketaan
          näistä kahdesta virtauksesta.
          Kuvaukset – Kuvat 4–12
          –-      EP Pakoputki
                  Pakoputki voi olla eristetty. Pakoputken lämpöhitauden vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan
                  väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen
                  suhteeseen 12 tai sitä pienempään. Mutkat minimoidaan inertiakerrostumisen vähentämiseksi. Jos järjestelmään
                  kuuluu testialustan äänenvaimennin, äänenvaimennin voi myös olla eristetty.
                  Isokineettisen järjestelmän osalta pakoputkessa ei saa olla kulmia, mutkia ja äkillisiä halkaisijan muutoksia ainakaan
                  kuuden putken halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan
                  matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan. Kaasun nopeuden näytteenottovyöhykkeellä on oltava yli 10 m/s,
                  paitsi joutokäyntimoodin aikana. Pakokaasun paineen heilahtelut eivät saa ylittää keskimäärin arvoa ± 500 Pa.
                  Mikään alustatyyppisen pakokaasujärjestelmän käytön (mukaan luettuina äänenvaimennin ja jälkikäsittelylaite)
                  lisäksi toteutettu toimenpide paineen heilahtelujen vähentämiseksi ei saa muuttaa moottorin suoritusarvoja eikä
                  aiheuttaa hiukkasten saostumista.
                  Sellaisten järjestelmien osalta, joissa ei ole isokineettisiä näytteenottimia, suositellaan suoraa putkea kuuden putken
                  halkaisijan matkalla näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaa vastaan ja kolmen putken halkaisijan matkalla
                  näytteenottimen kärjestä virtaussuuntaan.
          –       SP Näytteenotin (kuvat 6–12)
                  Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 4 mm. Pienimmän halkaisijan suhteen pakoputken ja näytteenottimen välillä on
                  oltava neljä. Näytteenottimen on oltava avoin putki, joka osoittaa virtaussuuntaa vastaan pakoputken keskiviivan
                  kohdalla, tai monireikäinen näytteenotin, kuten on kuvattu otsakkeen SP1 alla 1.1.1 kohdassa.
          –       ISP Isokineettinen näytteenotin (kuvat 4 ja 5)
                  Isokineettinen näytteenotin on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna pakoputken keskiviivalle kohtaan,
                  jossa osan EP virtausolosuhteet täyttyvät, ja se on suunniteltava antamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta.
                  Pienimmän sisähalkaisijan on oltava 12 mm.
 ---pagebreak--- L 146/92           FI                              Euroopan unionin virallinen lehti                                        30.4.2004
           Isokineettistä pakokaasun jakoa varten tarvitaan ohjausjärjestelmä pitämään yllä nollapaine-eroa EP:n ja ISP:n välillä.
           Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet EP:ssä ja ISP:ssä ovat samat, ja massavirta ISP:n läpi on vakio-osuus
           pakokaasuvirrasta. ISP on liitettävä paine-eroilmaisimeen. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi EP:n ja ISP:n
           välillä toteutetaan puhaltimen nopeudella tai virtauksen ohjaimella.
         – FD1, FD2 Virtauksen jakaja (kuva 9)
           Sarja ventureita tai aukkoja asennetaan pakoputkeen EP ja vastaavasti siirtoputkeen TT suhteellisen näytteen
           saamiseksi raakapakokaasusta. Ohjausjärjestelmä, joka koostuu kahdesta paineen-ohjausventtiilistä PCV1 ja PCV2,
           on tarpeen suhteellista jakoa varten ohjaamalla painetta EP:ssä ja DT:ssä.
         – FD3 Virtauksen jakaja (kuva 10)
           Sarja putkia (moniputkiyksikkö) asennetaan pakoputkeen EP ottamaan suhteellinen näyte raakapakokaasusta. Yksi
           putkista syöttää pakokaasua laimennustunneliin DT, kun taas toiset putket poistavat pakokaasua vaimennustilaan DC.
           Putkilla on oltava samat mitat (sama halkaisija, pituus, taivutussäde) siten, että pakokaasun jako riippuu putkien
           kokonaismäärästä. Suhteellista jakoa varten on oltava myös ohjausjärjestelmä, jonka avulla nollapaine-eroa pidetään
           yllä moniputkiyksikön DC:hen johtavan ulostulon ja TT:n ulostulon välillä. Näissä olosuhteissa pakokaasun nopeudet
           EP:ssä ja FD3:ssa ovat suhteessa toisiinsa, ja virtaus TT on vakio-osuus pakokaasuvirrasta. Nämä kaksi kohtaa on
           liitettävä paine-eroilmaisimeen DPT. Ohjaus nollapaine-eron aikaansaamiseksi toteutetaan virtauksen ohjaimella
           FC1.
         – EGA Pakokaasuanalysaattori (kuvat 6–10)
           CO2- tai NOx-analysaattoreita voidaan käyttää (hiilitasapainomenetelmää käytettäessä vain CO2). Analysaattorit on
           kalibroitava kuten kaasupäästöjen mittaukseen käytettävät analysaattorit. Pitoisuuserojen määrittämiseen voidaan
           käyttää yhtä tai useampaa analysaattoria.
           Mittausjärjestelmien tarkkuuden on oltava sellainen, että GEDFW,i:n tarkkuus on ± 4 prosenttia.
         – TT Siirtoputki (kuvat 4–12)
           Hiukkasnäytesiirtoputken on oltava
           –         mahdollisimman lyhyt, kuitenkin enintään 5 metriä pitkä,
           –         halkaisijaltaan samankokoinen tai suurempi kuin näytteenotin, ei kuitenkaan suurempi kuin 25 mm,
           –         laimennustunnelin keskiviivan kohdalla ulostuleva ja virtaussuuntaan suuntautuva.
           Jos putken pituus on 1 metri tai vähemmän, se on eristettävä aineella, jonka suurin lämmönjohtavuus on 0,05 W/(m ×
           K), säteittäissuuntaisen eristyksen paksuuden vastatessa näytteenottimen halkaisijaa. Jos putken pituus on enemmän
           kuin 1 metri, se on eristettävä ja seinämä lämmitettävä vähimmäislämpötilaan 523 K (250 °C).
           Vaaditut siirtoputken seinämän lämpötilat voidaan vaihtoehtoisesti määrittää lämmönsiirron standardilaskelmilla.
         – DPT Paine-eroilmaisin (kuvat 4, 5 ja 10)
           Paine-eroilmaisimen toiminta-alueen on oltava ± 500 Pa tai pienempi.
         – FC1 Virtauksen ohjain (kuvat 4, 5 ja 10)
           Isokineettisten järjestelmien (kuvat 4 ja 5) osalta virtauksen ohjain on tarpeen nollapaine-eron ylläpitämiseksi EP:n ja
           ISP:n välillä. Säätö voi tapahtua:
           a)        ohjaamalla imupuhaltimen (SB) nopeutta tai virtausta ja pitämällä painepuhaltimen (PB) nopeus vakiona
                     kunkin moodin aikana (kuva 4);
           tai
           b)        säätämällä imupuhallin (SB) laimennetun pakokaasun tasaiselle massavirralle ja ohjaamalla painepuhaltimen
                     PB virtausta ja siten myös pakokaasunäytevirtaa siirtoputken (TT) pään alueella (kuva 5).
           Jos järjestelmä on paineohjattu, jäännösvirhe säätöpiirissä saa olla enintään ± 3 Pa. Paineen heilahtelut
           laimennustunnelissa saavat olla keskimäärin enintään ± 250 Pa.
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                         L 146/93
          Moniputkijärjestelmässä (kuva 10) virtauksen ohjain on tarpeen pakokaasun suhteellista jakoa varten, jotta voidaan pitää yllä
          nollapaine-ero moniputkiyksikön ulostulon ja TT:n ulostulon välillä. Säätö tapahtuu ohjaamalla DT:hen ruiskutettavan ilman
          virtausta TT:n ulostulon kohdalla.
          –       PCV1, PCV2 Paineensäätöventtiili (kuva 9)
                  Kaksoisventuri-/kaksoisaukkojärjestelmää varten tarvitaan kaksi paineensäätöventtiiliä virran suhteellista jakoa
                  varten ohjaamaan EP:n vastapainetta ja DT:ssä olevaa painetta. Venttiilit on sijoitettava SP:stä virtaussuuntaan
                  EP:ssä ja PB:n ja DT:n väliin.
          –       DC Vaimennustila (kuva 10)
                  Vaimennustila on asennettava moniputkiyksikön ulostulon kohdalle minimoimaan paineheilahtelut pakoputkessa EP.
          –       VN Venturi (kuva 8)
                  Venturi asennetaan laimennustunneliin DT alipaineen synnyttämiseksi siirtoputken TT ulostulon alueella.
                  Kaasuvirtaus TT:n läpi määräytyy liikemäärän vaihdosta venturivyöhykkeellä, ja se on periaatteessa verrannollinen
                  painepuhaltimen PB virtaukseen, mikä johtaa vakiolaimennussuhteeseen. Koska liikemäärän vaihtoon vaikuttaa TT:n
                  ulostulossa vallitseva lämpötila ja paine-ero EP:n ja DT:n välillä, todellinen laimennussuhde on hieman pienempi
                  pienellä kuormituksella kuin suurella kuormituksella.
          –       FC2 Virtauksen ohjain (kuvat 6, 7, 11 ja 12, valinnainen)
                  Virtauksen ohjainta voidaan käyttää ohjaamaan painepuhaltimen PB ja/tai imupuhaltimen SB virtausta. Sen voi liittää
                  pakokaasuvirta- tai polttoainevirtasignaaliin ja/tai CO2:n tai NOx:n erotussignaaliin.
                  Kun käytetään paineilmasyöttöä (kuva 11), FC2 ohjaa suoraan ilmavirtaa.
          –       FM1 Virtauksen mittauslaite (kuvat 6, 7, 11 ja 12)
                  Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennusilmavirran mittaamiseksi. FM1 on valinnainen, jos
                  painepuhallin PB on kalibroitu mittaamaan virtausta.
          –       FM 2 Virtauksen mittauslaite (kuva 12)
                  Kaasumittari tai muu virtausmittausvälineistö laimennetun pakokaasuvirran mittaamiseksi. FM2 on valinnainen, jos
                  imupuhallin SB on kalibroitu mittaamaan virtausta.
          –       PB Painepuhallin (kuvat 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 12)
                  PB voidaan liittää virtauksen ohjaimeen FC1 tai FC2 laimennusilman virtauksen säätämiseksi. PB:tä ei tarvita
                  käytettäessä läppäventtiiliä. PB:tä voidaan käyttää mittaamaan laimennusilmavirtaa, jos se on kalibroitu.
          –       SB Imupuhallin (kuvat 4, 5, 6, 9, 10 ja 12)
                  Ainoastaan jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa soveltavia järjestelmiä varten. SB:tä voidaan käyttää mittaamaan
                  laimennettua pakokaasuvirtaa, jos se on kalibroitu.
          –       DAF Laimennusilmasuodatin (kuvat 4–12)
                  Taustahiilivetyjen poistamiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä.
                  Laimennusilman lämpötilan on oltava 298 K (25 °C) ± 5 K.
                  Valmistajan pyynnöstä laimennusilmasta on otettava näyte hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen
                  määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.
          –       PSP Hiukkasnäytteenotin (kuvat 4, 5, 6, 8, 9, 10 ja 12)
                  Näytteenotin on PTT:n johto-osa ja
                  –       se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin
                          sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin
                          halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,
                  –       sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,
                  –       sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai
                          laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa
                          laimennustunneliin,
 ---pagebreak--- L 146/94                  FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                          30.4.2004
                   –        se voidaan eristää.
            –       DT Laimennustunneli (kuvat 4–12)
                   Laimennustunnelin
                   –        on oltava riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti pyörrevirtausolosuhteissa,
                   –        on oltava valmistettu ruostumattomasta teräksestä, ja sen
                            –        paksuuden ja halkaisijan suhteen on oltava enintään 0,025 sellaisten laimennustunneleiden osalta,
                                     joiden sisähalkaisija on yli 75 mm,
                            –        seinämän nimellispaksuuden on oltava vähintään 1,5 mm sellaisten laimennustunneleiden osalta,
                                     joiden sisähalkaisija on 75 mm tai sitä pienempi,
                   –        halkaisijan on oltava vähintään 75 mm jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa varten,
                   –        halkaisijaksi kokonaisnäytteenottoa varten suositellaan vähintään 25 mm,
                   –        seinämän voi lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman
                            esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun syöttämistä
                            laimennustunneliin,
                   –        voi eristää.
                   Moottorin pakokaasun on sekoituttava perusteellisesti laimennusilman kanssa. Jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa
                   soveltavissa järjestelmissä sekoituksen laatu on tarkastettava käyttöönoton jälkeen tunnelin CO2-profiililla moottorin
                   käydessä (ainakin neljästä toisistaan samalla etäisyydellä olevasta mittauskohdasta). Tarvittaessa voidaan käyttää
                   sekoitussuutinta.
                   Huomautus:          Jos ympäristön lämpötila laimennustunnelin (DT) läheisyydessä on alle 293 K (20 °C), on
                                       ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, jottei menetettäisi hiukkasia laimennustunnelin viileisiin seinämiin.
                                       Sen vuoksi suositellaan tunnelin lämmittämistä ja/tai eristämistä edellä esitettyjen rajojen puitteissa.
                   Suurilla moottorin kuormituksilla tunneli voidaan jäähdyttää vahingoittamattomalla keinolla, kuten
                   kierrätyspuhaltimella, kunhan jäähdytysaineen lämpötila on vähintään 293 K (20 °C).
            –       HE Lämmönvaihdin (kuvat 9 ja 10)
                   Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila imupuhaltimen SB sisääntulon kohdalla ± 11 K:n
                   rajoissa kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta.
    1.2.1.2 Täysvirtauslaimennusjärjestelmä (kuva 13)
                   Seuraavassa kuvataan kokonaispakokaasun laimennukseen perustuva laimennusjärjestelmä, jossa käytetään
                   vakiokeräysjärjestelmää (CVS). Pakokaasun ja laimennusilman seoksen koko tilavuus on mitattava. Käytössä voi olla
                   PDP-, CFV- tai SSV-järjestelmä.
                   Tämän jälkeen tapahtuvaa hiukkasten keruuta varten näyte laimennetusta pakokaasusta ohjataan hiukkasnäytteen
                   keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuvat 14 ja 15). Jos tämä tehdään suoraan, tästä käytetään nimitystä yksinkertainen
                   laimennus. Jos näyte laimennetaan vielä kerran toisessa laimennustunnelissa, tästä käytetään nimitystä
                   kaksinkertainen laimennus. Tämä on hyödyllistä, jos suodattimen etupinnan lämpötilavaatimusta ei pystytä
                   täyttämään yhdellä laimennuksella. Vaikka kaksinkertainen laimennusjärjestelmä onkin osittain
                   laimennusjärjestelmä, se kuvataan hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän muunnoksena 1.2.2 kohdassa (kuva 15), koska
                   useimmat sen osat ovat samoja kuin tyypillisessä hiukkasnäytteen keräysjärjestelmässä.
                   Kaasupäästöt voidaan määrittää myös täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelissa. Tämän vuoksi
                   kaasuaineosien näytteenottimet on esitetty kuvassa 13, mutta niitä ei ole kuvausluettelossa. Vastaavat vaatimukset on
                   kuvattu 1.1.1 kohdassa.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                          L 146/95
                   Kuvaukset (Kuva 13)
                   –        EP Pakoputki
                            Pakoputken pituus moottorin pakosarjan ulostulon, turboahtimen ulostulon tai jälkikäsittelylaitteen kohdalta
                            laimennustunneliin saa olla enintään 10 metriä. Jos järjestelmän pituus on yli 4 metriä, kaikki yli 4 metriä
                            pitkät putket on eristettävä, lukuun ottamatta linjassa olevaa savumittaria, jos sellainen on käytössä.
                            Eristyksen säteittäisen paksuuden on oltava vähintään 25 mm. Eristysaineen lämmönjohtavuusarvo ei saa olla
                            suurempi kuin 0,1 W/(m × K) lämpötilassa 673 K (400 °C) mitattuna. Pakoputken lämpöhitauden
                            vähentämiseksi suositellaan paksuuden ja halkaisijan väliseksi suhteeksi 0,015 tai vähemmän. Joustavien
                            osien käyttö on rajoitettava pituuden ja halkaisijan väliseen suhteeseen 12 tai sitä pienempään.
                                                                     Kuva 13
                                                        Täysvirtauslaimennusjärjestelmä
                                                             ks. kuva 3
                                                                        pakokaasun
                                    taustasuodattimeen
                                                                        analysointijärjestelmään
                  DAF                                                           HE     valinnainen
                                                      PSP
          ilma
                                                           PTT
                                        EP     ks. kuva 14                    valinnainen
                 pakokaasu
                               hiukkasnäytteen keräysjärjestelmään
                                       tai DDS:ään, ks. kuva 15          PDP
                                                                                CFV tai
                                                              FC3                                       SSV
                                                   jos EFC on käytössä
                                                                                poisto                    poisto
                                                              FC3
          Raakapakokaasun kokonaismäärä sekoitetaan laimennusilmaan laimennustunnelissa DT. Laimennetun pakokaasun virtaus
          mitataan syrjäytyspumpulla PDP, kriittisen virtauksen venturilla CFV tai aliääniventurilla SSV. Suhteelliseen
          hiukkasnäytteenottoon ja virtauksen määritykseen voidaan käyttää lämmönvaihdinta HE tai elektronista virtauksen
          kompensointia EFC. Koska hiukkasmassan määritys perustuu laimennetun pakokaasun kokonaisvirtaan, laimennussuhdetta
          ei tarvitse laskea.
          –        PDP Syrjäytyspumppu
                   PDP mittaa laimennetun pakokaasun kokonaisvirran pumpun kierrosten lukumäärän ja pumpun iskutilavuuden
                   perusteella. Pakokaasujärjestelmän vastapainetta ei saa alentaa keinotekoisesti PDP:n tai laimennusilman
                   sisääntulojärjestelmän avulla. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CVS-järjestelmän ollessa
                   käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CVS:ään samalla
                   moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella.
                   Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi PDP:n edellä on oltava ± 6 K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta
                   keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.
                   Virtauksen kompensointia voidaan käyttää ainoastaan, jos lämpötila PDP:n sisääntulon kohdalla on enintään 50 °C
                   (323 K).
 ---pagebreak--- L 146/96          FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                       30.4.2004
         – CFV Kriittisen virtauksen venturi
           CFV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran pitämällä yllä virtausta kuristetussa tilassa (kriittinen virtaus).
           Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu CFV-järjestelmän ollessa käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä
           staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä CFV:hen samalla moottorin pyörimisnopeudella ja
           kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi CFV:n edellä on oltava ± 11 K:n sisällä kokeen aikana
           noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.
         – SSV Aliääniventuri
           SSV mittaa laimennetun kokonaispakokaasuvirran syöttöpaineen ja -lämpötilan ja SSV:n syötön ja kurkun välisen
           paineenalennuksen funktiona. Staattisen pakokaasun vastapaineen, joka on mitattu SSV-järjestelmän ollessa
           käynnissä, on oltava ± 1,5 kPa:n sisällä staattisesta paineesta, joka on mitattu ilman yhteyttä SSV:hen samalla
           moottorin pyörimisnopeudella ja kuormituksella. Kaasuseoksen lämpötilan välittömästi SSV:n edellä on oltava ± 11
           K:n sisällä kokeen aikana noudatetusta keskimääräisestä käyttölämpötilasta, kun virtauksen kompensointia ei käytetä.
         – HE Lämmönvaihdin (valinnainen, jos EFC on käytössä)
           Lämmönvaihtimen tehon on oltava riittävä pitämään lämpötila edellä vaadituissa rajoissa.
         – EFC Elektroninen virtauksen kompensointi (valinnainen, jos HE on käytössä)
           Jos lämpötilaa PDP:n, CFV:n tai SSV:n sisääntulon kohdalla ei pidetä edellä esitetyissä rajoissa, tarvitaan virtauksen
           kompensointijärjestelmä virtauksen jatkuvaa mittaamista ja hiukkasjärjestelmän suhteellisen näytteenoton ohjausta
           varten. Tätä tarkoitusta varten jatkuvasti mitattuja virtaussignaaleja käytetään korjaamaan vastaavasti
           näytteenottovirtausta hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän hiukkassuodattimien läpi (kuvat 14 ja 15).
         – DT Laimennustunneli
           Laimennustunnelin
           –        on oltava halkaisijaltaan riittävän pieni pyörteisen virtauksen synnyttämiseksi (Reynoldsin luvun on oltava
                    suurempi kuin 4000) ja riittävän pitkä, jotta pakokaasu ja laimennusilma sekoittuvat täydellisesti;
                    sekoitussuutinta voidaan käyttää,
           –        on oltava halkaisijaltaan vähintään 75 mm,
           –        voi eristää.
           Moottorin pakokaasu on johdettava virtaussuuntaan kohdassa, jossa se tulee laimennustunneliin, ja sekoitettava
           perusteellisesti.
           Kun käytetään yksinkertaista laimennusta, laimennustunnelista otettu näyte siirretään hiukkasnäytteen
           keräysjärjestelmään (1.2.2 kohta, kuva 14). PDP:n, CFV:n tai SSV:n virtauskapasiteetin on oltava riittävä pitämään
           laimennetun pakokaasun lämpötila 325 K:ssa (52 °C) tai sitä alempana välittömästi ennen ensimmäistä
           hiukkassuodatinta.
           Kun käytetään kaksoislaimennusta, laimennustunnelista otettu näyte siirretään toiseen laimennustunneliin, jossa sitä
           laimennetaan edelleen, ja johdetaan sen jälkeen näytteenottosuodattimien läpi (1.2.2 kohta, kuva 15). PDP:n, CFV:n
           tai SSV:n virtauskapasiteetin on oltava riittävä pitämään DT:ssä olevan laimennetun pakokaasuvirran lämpötila 464
           K:ssa (191 °C) tai sitä alhaisempana näytteenottovyöhykkeellä. Toisen laimennusjärjestelmän on tuotettava riittävästi
           toisiolaimennusilmaa pitämään kaksoislaimennettu pakokaasuvirta lämpötila 325 K:ssa (52 °C) tai sitä alhaisempana
           välittömästi ennen ensimmäistä hiukkassuodatinta.
         – DAF Laimennusilmasuodatin
           Taustahiilivetyjen poistamiseksi suositellaan, että laimennusilma suodatetaan ja esipuhdistetaan puuhiilellä.
           Laimennusilman lämpötilan on oltava 298 K (25 °C) ± 5 K. Valmistajan pyynnöstä laimennusilmasta on otettava
           näyte hyvän insinööritavan mukaisesti taustahiukkastasojen määrittämiseksi, ja nämä voidaan sen jälkeen vähentää
           laimennetusta pakokaasusta mitatuista arvoista.
         – PSP Hiukkasnäytteenotin
           Näytteenotin on PTT:n johto-osa ja
           –        se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin
                    sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle suunnilleen 10 tunnelin
                    halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,
           –        sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,
 ---pagebreak--- 30.4.2004               FI                              Euroopan unionin virallinen lehti                                          L 146/97
                  –       sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai
                          laimennusilman esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa
                          laimennustunneliin,
                  –       se voidaan eristää.
   1.2.2  Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä (kuvat 14 ja 15)
          Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä tarvitaan hiukkasten keräämiseksi hiukkassuodattimeen. Kun kyseessä on
          osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenotto, jossa koko laimennettu pakokaasunäyte johdetaan suodattimien läpi,
          laimennusjärjestelmä (1.2.1.1 kohta, kuvat 7 ja 11) ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä yhtenäisen
          kokonaisuuden. Kun kyseessä on osavirtauslaimennuksen tai täysvirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuva näytteenotto, jossa
          vain osa laimennetusta pakokaasusta ohjataan suodattimien läpi, laimennusjärjestelmä (1.2.1.1 kohta, kuvat 4, 5, 6, 8, 9, 10 ja
          12 sekä 1.2.1.2 kohta, kuva 13) ja näytteenottojärjestelmä muodostavat yleensä eri kokonaisuudet.
          Tässä direktiivissä täysvirtauslaimennusjärjestelmän kaksoislaimennusjärjestelmää DDS (kuva 15) pidetään tyypillisen,
          kuvassa 14 esitetyn hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän erityismuunnoksena. Kaksoislaimennusjärjestelmä sisältää kaikki
          hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän tärkeät osat, kuten suodattimenpitimet ja näytteenottopumpun, sekä lisäksi joitakin
          laimennuslaitteita, kuten laimennusilman syöttölaitteen ja toisen laimennustunnelin.
          Säätöpiireihin kohdistuvien vaikutusten välttämiseksi suositellaan, että näytteenottopumppua käytetään koko testimenettelyn
          ajan. Yhden suodattimen menetelmässä on käytettävä ohitusjärjestelmää näytteen ohjaamiseksi näytteenottosuodatinten läpi
          haluttuina aikoina. Kytkentätoiminnon häiriöt säätöpiireihin on minimoitava.
          Kuvaukset – Kuvat 14 ja 15
          –       PSP Hiukkasnäytteenotin (kuvat 14 ja 15)
                  Kuvissa esitetty hiukkasnäytteenotin on hiukkasten siirtoputken PTT johto-osa ja
          –       se on asennettava virtaussuuntaa vastaan suunnattuna kohtaan, jossa laimennusilma ja pakokaasu ovat hyvin
                  sekoittuneet, eli laimennusjärjestelmien laimennustunnelin DT keskiviivalle (1.2.1 kohta) suunnilleen 10 tunnelin
                  halkaisijan päähän virtaussuuntaan siitä kohdasta, jossa pakokaasu tulee sisään laimennustunneliin,
          –       sen sisähalkaisijan on oltava vähintään 12 mm,
          –       sen seinämä voidaan lämmittää korkeintaan 325 K:n (52 °C) lämpötilaan suoralla lämmityksellä tai laimennusilman
                  esilämmityksellä, jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa laimennustunneliin,
          –       se voidaan eristää.
 ---pagebreak--- L 146/98              FI                               Euroopan unionin virallinen lehti                                     30.4.2004
                                                                Kuva 14
                                                  Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä
              PTT        laimennustunnelista DT
                                ks. kuvat 4–13
              BV
                                  FH
                                                     valinnainen
           P
                              FC3                       EGA:lta
                                                   tai
                                                        PDP:ltä
                                                   tai
         FM3                                            CFV:ltä
                                                   tai
                                                        GFUEL:lta
         Näyte laimennetusta pakokaasusta otetaan osavirtaus- tai täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelista DT
         hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta näytteenottopumpun P avulla. Näyte johdetaan
         hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävä(ie)n suodattimenpitim(i)en FH läpi. Näytteen virtausta ohjataan virtauksen
         ohjaimella FC3. Jos käytetään elektronista virtauksen kompensointia EFC (kuva 13), laimennettua pakokaasuvirtaa käytetään
         komentosignaalina FC3:lle.
 ---pagebreak--- 30.4.2004                FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                           L 146/99
                                                                    Kuva 15
                                           Laimennusjärjestelmä (ainoastaan täysvirtausjärjestelmä)
                FM4      DP
                                        SDT
                                                                 FH      P       FM3
                                                         BV                              poisto
                                  PTT
          laimennus-    BV    valinnainen                                   FC3
          tunnelista DT                                    PDP
                                                            tai
           ks. kuva 13
                                                           CFV
          Näyte laimennetusta pakokaasusta siirretään täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennustunnelista DT
          hiukkasnäytteenottimen PSP ja hiukkasten siirtoputken PTT kautta toiseen laimennustunneliin SDT, jossa se laimennetaan
          vielä kerran. Sen jälkeen näyte johdetaan hiukkasnäytteenottosuodattimet sisältävä(ie)n suodattimenpitim(i)en FH läpi.
          Laimennusilman virtaus on tavallisesti vakio, kun taas näytteen virtausta ohjataan virtauksen ohjaimella FC3. Jos käytetään
          elektronista virtauksen kompensointia EFC (kuva 13), laimennettua kokonaispakokaasuvirtaa käytetään komentosignaalina
          FC3:lle.
          –       PTT Hiukkasten siirtoputki (kuvat 14 ja 15)
                  Hiukkasten siirtoputken pituus saa olla enintään 1 020 mm, ja sen pituus on pidettävä mahdollisimman pienenä aina,
                  kun se on mahdollista.
                  Nämä mitat koskevat
                  –        osavirtauslaimennuksen jakeittain tapahtuvaa näytteenottoa ja yksinkertaista
                           täysvirtauslaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä suodattimen pitimeen,
                  –        osavirtauslaimennuksen kokonaisnäytteenottoa laimennustunnelin päästä suodattimen pitimeen,
                  –        täysvirtauskaksoislaimennusjärjestelmää näytteenottimen kärjestä toiseen laimennustunneliin.
                  Siirtoputki
                  –        voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila
                           on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa
                           laimennustunneliin,
                  –        voidaan eristää.
          –       SDT Toinen laimennustunneli (kuva 15)
                  Toisen laimennustunnelin läpimitan on oltava vähintään 75 mm, ja sen on oltava riittävän pitkä siten, että
                  kaksoislaimennetun näytteen viipymisaika on vähintään 0,25 sekuntia. Ensisijaisen suodattimen pidin FH on
                  sijoitettava korkeintaan 300 mm:n päähän SDT:n ulostulosta.
                  Toinen laimennustunneli
                  –        voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila
                           on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C) ennen pakokaasun tuloa
                           laimennustunneliin,
                  –        voidaan eristää.
          –       FH Suodattimenpidin(pitimet) (kuvat 14 ja 15)
                  Ensisijaiselle ja toissijaiselle suodattimelle voidaan käyttää yhtä suodatinkoteloa tai erillisiä suodatinkoteloita.
                  Liitteen III lisäyksessä 1 olevan 1.5.1.3 kohdan vaatimukset on täytettävä.
                  Suodattimenpidin(pitimet)
                  –        voidaan lämmittää suoralla lämmityksellä tai laimennusilman esilämmityksellä siten, että seinämän lämpötila
                           on enintään 325 K (52 °C), jos ilman lämpötila ei ole yli 325 K (52 °C),
 ---pagebreak--- L 146/100          FI                                Euroopan unionin virallinen lehti                                          30.4.2004
            –        voidaan eristää.
          – P Näytteenottopumppu (kuvat 14 ja 15)
            Hiukkasnäytteenottopumpun on sijaittava riittävän kaukana tunnelista siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy
            vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä.
          – DP Laimennusilmapumppu (kuva 15) (ainoastaan täysvirtauskaksoislaimennus)
            Laimennusilmapumppu on sijoitettava siten, että toisiolaimennusilmaa syötetään lämpötilassa 298 K (25 °C) ± 5 K.
          – FC3 Virtauksen ohjain (kuvat 14 ja 15)
            Virtauksen ohjainta on käytettävä kompensoimaan hiukkasnäytteen virtaus lämpötilan ja vastapaineen vaihteluiden
            osalta näytteen kulkureitillä, jos muita keinoja ei ole käytettävissä. Virtauksen ohjain vaaditaan, jos käytetään
            elektronista virtauksen kompensaatiota EFC (kuva 13).
          – FM3 Virtauksen mittauslaite (kuvat 14 ja 15) (hiukkasnäytevirta)
            Kaasumittari tai virtausmittausvälineistö on sijoitettava riittävän kauas näytteenottopumpusta siten, että
            sisääntulokaasun lämpötila pysyy vakiona (± 3 K), jos virtauksen korjausta FC3:n avulla ei käytetä.
          – FM4 Virtauksen mittauslaite (kuva 15) (laimennusilma, ainoastaan täysvirtauskaksoislaimennus)
            Kaasumittari tai virtausmittausvälineistö on sijoitettava siten, että sisääntulokaasun lämpötila pysyy 298 K:ssa (25
            °C) ± 5 K.
          – BV Palloventtiili (valinnainen)
            Palloventtiilin halkaisija ei saa olla pienempi kuin näytteenottoputken sisähalkaisija, ja sen kytkentäajan on oltava
            alle 0,5 sekuntia.
            Huomautus:         Jos ympäristön lämpötila PSP:n, PTT:n, SDT:n ja FH:n läheisyydessä on alle 239 K (20 °C), on
                               ryhdyttävä varotoimenpiteisiin, jottei menetettäisi hiukkasia näiden osien viileisiin seiniin. Sen
                               vuoksi suositellaan näiden osien lämmittämistä ja/tai eristämistä vastaavissa kuvauksissa esitettyjen
                               rajojen puitteissa. Samoin suositellaan, ettei suodattimen etupinnan lämpötila olisi näytteenoton
                               aikana alle 293 K (20 °C).
            Suurilla moottorin kuormituksilla edellä mainitut osat voidaan jäähdyttää vahingoittamattomalla keinolla, kuten
            kierrätyspuhaltimella, kunhan jäähdytysaineen lämpötila on vähintään 293 K (20 °C).
                                                              _____
 ---pagebreak--- 30.4.2004                 FI                             Euroopan unionin virallinen lehti                                           L 146/101
                                                                   LIITE III
                                                                  "Liite XIII
   'JOUSTAVAN JÄRJESTELMÄN' MUKAISESTI MARKKINOILLE SAATETTUJA MOOTTOREITA KOSKEVAT
   SÄÄNNÖKSET
   Laitevalmistajan (OEM) pyynnöstä ja hyväksyntäviranomaisen luvan saatuaan moottorivalmistaja voi raja-arvojen kahden toisiaan
   seuraavan vaiheen välisenä ajanjaksona saattaa seuraavien säännösten mukaisesti markkinoille rajoitetun määrän moottoreita, jotka
   ovat vain raja-arvojen edellisen vaiheen mukaisia.
   1.      MOOTTORIVALMISTAJAN JA OEM-VALMISTAJAN TOIMET
   1.1     OEM-valmistajan, joka haluaa käyttää joustojärjestelmää, on pyydettävä hyväksyntäviranomaiselta lupa saada ostaa kahden
           päästövaiheen välisenä ajanjaksona moottoritoimittajiltaan jäljempänä 1.2 ja 1.3. kohdissa kuvatut määrät moottoreita, jotka
           eivät noudata sen hetkisiä päästöjen raja-arvoja, mutta on hyväksytty lähimpään aikaisempaan päätösrajojen vaiheeseen.
   1.2     Joustojärjestelmän puitteissa markkinoille saatettujen moottorien määrä ei saa missään moottorikategoriassa ylittää 20
           prosenttia OEM-valmistajan kyseiseen moottoriluokkaan kuuluvia moottoreita sisältävästä laitemyynnistä (laskettuna
           keskiarvona viidestä viimeisestä myyntivuodesta EU:n markkinoilla). Jos OEM-valmistaja on markkinoinut laitteita EU:ssa
           vähemmän kuin viisi vuotta, keskiarvo lasketaan sen ajanjakson mukaan, jona OEM-valmistaja on markkinoinut laitteita
           EU:ssa.
   1.3     Vaihtoehtona 1.2 kohdalle OEM-valmistaja voi halutessaan pyytää moottorivalmistajalleen lupaa saattaa markkinoille
           joustojärjestelmän puitteissa kiinteän määrän moottoreita. Moottorien määrä kussakin moottoriluokassa ei saa ylittää
           seuraavia arvoja:
                          Moottoriluokka                       Moottorien määrä
                          19–37kW                              200
                          37–75kW                              150
                          75–130kW                             100
                          130–560kW                            50
   1.4     OEM-valmistajan on liitettävä hakemukseensa hyväksyntäviranomaiselle seuraavat tiedot:
           a)      näyte merkinnöistä, jotka kiinnitetään liikkuvaan työkoneeseen, johon joustojärjestelmän puitteissa markkinoille
                   saatettu moottori asennetaan. Tarroissa on oltava seuraava teksti: "Kone nro ... (koneiden sarja) kaikkiaan ... koneesta
                   (koneiden kokonaismäärä kyseisessä teholuokassa), moottorin nro ... ja tyyppihyväksynnän (dir. 97/68/EY) nro ...", ja
           b)      näyte moottoriin kiinnitettävästä täydentävästä merkinnästä, joka sisältää tämän liitteen 2.2. kohdassa tarkoitetun
                   tekstin.
   1.5     OEM-valistajan on ilmoitettava kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaisille joustojärjestelmän käytöstä.
   1.6     OEM-valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kaikki joustojärjestelmän täytäntöönpanoon liittyvät tiedot, joita
           hyväksyntäviranomainen päätöksen tekemiseksi pyytää.
   1.7     OEM-valmistaja toimittaa kuuden kuukauden välein kunkin jäsenvaltion hyväksyntäviranomaiselle raportin käyttämänsä
           joustojärjestelmän täytäntöönpanosta. Raportin on sisällettävä kasautuvat tiedot joustojärjestelmän puitteissa markkinoille
           saatettujen moottoreiden ja liikkuvien työkoneiden määristä sekä moottorien ja liikkuvien työkoneiden sarjanumerot, ja
           jäsenvaltiot, joihin liikkuvia työkoneita markkinoilla on asetettu. Tämän menettelyn on jatkuttava niin kauan kuin
           joustojärjestelmää käytetään.
   2.      MOOTTORIVALMISTAJAN TOIMET
   2.1     Joustavan järjestelmän mukaisesti moottorivalmistaja voi saattaa markkinoille moottoreita, joille on annettu hyväksyntä
           tämän liitteen 2 kohdan mukaisesti.
   2.2     Moottorivalmistajan on kiinnitettävä näihin moottoreihin tarra, jossa on seuraava teksti: "Joustojärjestelmän mukaisesti
           markkinoille saatettu moottori".
   3.      HYVÄKSYNTÄVIRANOMAISEN TOIMET
   3.1     Hyväksyntäviranomaisen on arvioitava joustojärjestelmää koskevien pyyntöjen ja niihin liitettyjen asiakirjojen sisältö.
           Arvion perusteella se ilmoittaa OEM-valmistajalle joustojärjestelmää koskevasta myönteisestä tai kielteisestä päätöksestään."
                                                                    ______
 ---pagebreak--- L 146/102              FI                             Euroopan unionin virallinen lehti                           30.4.2004
                                                                LIITE IV
                                                       Lisätään seuraavat liitteet:
                                                              "Liite XIV
    CCNR vaihe I 1
    PN                  CO                HC                                     NOx                      PT
    (kW)                (g/kWh)           (g/kWh)                              (g/k/Wh)                   (g/kWh)
    37 ≤ PN < 75        6,5               1,3                                     9,2                     0,85
    75 ≤ PN < 130       5,0               1,3                                     9,2                     0,70
    P ≥ 130             5,0               1,3                          n ≥ 2800 tr/min = 9.2              0,54
                                                                500 ≤ n < 2800 tr/min = 45 x n (-0.2)
    _________________
    1       CCNR Pöytäkirja 19, Reinin navigaation keskuskomission 11. toukokuuta 2000 antama päätöslauselma."
                                                               "Liite XV
    CCNR vaihe II 1
             PN               CO             HC                            NOx                           PT
           (kW)            (g/kWh)        (g/kWh)                        (g/kWh)                      (g/kWh)
       18 ≤ PN < 37           5,5            1,5                            8,0                          0,8
       37 ≤ PN < 75           5,0            1,3                            7,0                          0,4
       75 ≤ PN < 130          5,0            1,0                            6,0                          0,3
      130 ≤ PN < 560          3,5            1,0                            6,0                          0,2
         PN ≥ 560             3,5            1,0                   n ≥ 3150 min-1 = 6,0                  0,2
                                                           343 ≤ n < 3150 min-1 = 45 n(-0,2) –3
                                                                   n < 343 min-1 = 11,0
    _________________
    1       CCNR Pöytäkirja 21, Reinin navigaation keskuskomission 31. toukokuuta 2001 antama päätöslauselma."