Avis juridique important

|

31971L0127

Neuvoston direktiivi 71/127/ETY, annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971, moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 068 , 22/03/1971 s. 0001 - 0017 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 1 s. 0165  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1971(I) s. 0122  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 1 s. 0165  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1971(I) s. 0136  - 0151 Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0110  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0247  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0247

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 1 päivänä maaliskuuta 1971,moottoriajoneuvojen taustapeilejä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (71/127/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa moottoriajoneuvojen taustapeileihin,nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,taustapeilejä koskevissa säännöksissä on säädettävä vaatimukset taustapeilin asentamista ajoneuvoon koskevien seikkojen ohella myös peilin rakenteelle, jayhdenmukaistettu taustapeilien tyyppihyväksyntämenettely mahdollistaa sen, että kukin jäsenvaltio voi tarkastaa yhteisten rakenne- ja testausvaatimusten noudattamisen ja ilmoittaa muille jäsenvaltioille havainnoistaan lähettämällä näille jäljennöksen jokaisesta taustapeilityyppiä varten täytetystä ETY-tyyppihyväksyntätodistuksesta; ETY-tyyppihyväksyntämerkin laittaminen kaikkiin hyväksytyn tyypin mukaisesti valmistettuihin taustapeileihin tekee tarpeettomaksi näiden laitteiden tekniset tarkastukset muissa jäsenvaltioissa,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla1. Jäsenvaltion on annettava hyväksyntä sellaiselle taustapeilille, joka on liitteessä I olevan 2 kohdan vahvistettujen rakennetta ja testejä koskevien vaatimusten mukainen.2. Tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen tarkastamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaiset, sikäli kuin se on tarpeen, ja tarvittaessa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Tällainen tarkastus suoritetaan pistokokein.2 artiklaJäsenvaltion on annettava liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa esitetyn mallin mukainen ETY-tyyppihyväksyntämerkki valmistajalle tai tämän edustajalle jokaisesta taustapeilityypistä, jolle on annettu 1 artiklan mukaan hyväksyntä.Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet estääkseen sellaisten merkkien käytön, jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta 1 artiklassa tarkoitettujen tyyppihyväksyttyjen taustapeilien ja muiden peilien välillä.3 artikla1. Jäsenvaltio ei saa kieltää taustapeilien rakenteeseen tai toimintaan liittyvistä syistä ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustetun taustapeilin markkinoille saattamista.2. Tämä säännös ei kuitenkaan estä jäsenvaltiota toteuttamasta toimenpiteitä sellaisten ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettujen taustapeilien osalta, jotka eivät suunnittelultaan ole hyväksytyn prototyypin mukaisia.Kyseisen jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle toteuttamansa toimenpiteet viipymättä ja perusteltava päätöksensä. Lisäksi sovelletaan 5 artiklan säännöksiä.Taustapeilin prototyyppi ei ole hyväksytyn tyypin mukainen, sen ensimmäisessä kohdassa tarkoitetussa merkityksessä, jos liitteessä I olevassa 2.1, 2.2 ja 2.4 kohdassa lueteltuja vaatimuksia ei ole noudatettu.4 artiklaJäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa lähetettävä jäljennös jokaisesta hyväksytyn tai evätyn taustapeilityypin tyyppihyväksyntätodistuksesta muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.5 artikla1. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että useat samalla tyyppihyväksyntämerkillä varustetut taustapeilit eivät ole hyväksytyn tyypin mukaisia, jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuotantomallit ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. Tämän jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille toteutetuista toimenpiteistä, jotka voivat johtaa ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamiseen. Saatuaan toisen jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta tiedon vaatimustenmukaisuutta koskevasta puutteesta jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet.2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kuukauden kuluessa ilmoitettava toisilleen ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta ja sen syistä.3. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio kiistää vaatimustenmukaisuuden puuttumisen, on kyseisten jäsenvaltioiden pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Tästä on ilmoitettava komissiolle ja komission on tarvittaessa järjestettävä aiheelliset neuvottelut asian ratkaisemiseksi.6 artiklaKaikki tämän direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä annettujen säännösten nojalla tehdyt päätökset, jotka koskevat taustapeilille annetun tyyppihyväksynnän epäämistä tai peruuttamista taikka sen markkinoille saattamisen tai käytön kieltämistä, on perusteltava yksityiskohtaisesti. Päätöksestä on ilmoitettava asianosaiselle, jolle on samanaikaisesti ilmoitettava jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan hänen käytettävissään olevista muutoksenhakukeinoista ja määräajoista muutoksenhaulle.7 artiklaJäsenvaltiot eivät saa ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää sen taustapeileihin liittyvistä syistä, jos niissä on ETY-tyyppihyväksyntämerkki ja jos ne on asennettu liitteessä I olevan 3 kohdan vaatimusten mukaisesti.8 artiklaTässä direktiivissä `ajoneuvolla` tarkoitetaan kaikkia tieliikenteeseen tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä, korilla varustettuja tai ilman sitä olevia moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maataloustraktoreja ja -koneita ja moottorityökoneita.9 artiklaTarvittavat muutokset liitteiden I, II ja III vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan noudattaen moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 13 artiklassa säädettyä menettelyä.10 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden antamat tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.11 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 1971.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. SCHUMANN(1) EYVL N:o C 160, 18.12.1969, s. 7(2) EYVL N:o C 48, 16.4.1969, s. 16(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1LIITE I1 MÄÄRITELMÄT1.1 `Taustapeilillä` tarkoitetaan laitetta, joka on tarkoitettu antamaan 3.5 kohdassa geometrisesti määritellyn näkökentän alueella selvä näkyvyys ajoneuvon taakse, jota eivät kohtuullisissa rajoissa peitä ajoneuvon osat eivätkä sen matkustajat.1.2 `Sisäpuolisella taustapeilillä` tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon matkustajatilaan.1.3 `Ulkopuolisella taustapeilillä` tarkoitetaan 1.1 kohdassa tarkoitettua laitetta, joka voidaan asentaa ajoneuvon ulkopintaan.1.4 `Taustapeilin luokalla` tarkoitetaan kaikkia niitä laitteita, joilla on yksi tai useampi yhteinen ominaisuus tai toiminto. Sisäpuoliset taustapeilit on luokiteltu luokkaan I. Ulkopuoliset taustapeilit on luokiteltu luokkiin II ja III.1.5 `A-luokan ajoneuvoilla` tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu paino on enemmän kuin 3,5 tonnia.1.6 `B-luokan ajoneuvoilla` tarkoitetaan ajoneuvoja, joiden suurin teknisesti sallittu paino on enintään 3,5 tonnia.1.7 `Kuljettajan näköpisteillä` tarkoitetaan kahta, 65 mm:n päässä toisistaan olevaa pistettä, jotka ovat 635 mm:n korkeudella kuljettajan istuimen H-pisteestä, niin kuin se määritellään liitteessä III. Nämä kaksi pistettä yhdistävä suora viiva on kohtisuorassa ajoneuvon pystysuoraa pitkittäiskeskitasoa vasten. Kaksi näköpistettä yhdistävän janan keskiväli on pituusakselin suuntaisella pystytasolla, jonka on kuljettava ohjauslaitteen keskipisteen kautta. Jos tämä taso ei kulje kuljettajan istuimen ilmeisen keskipisteen kautta, tätä tasoa on siirrettävä poikittaissuunnassa.1.8 `R:llä` tarkoitetaan pääkaarevuussäteiden keskiarvoa mitattuna peilin keskipisteestä ja ilmaistuna millimetreissä.2 TAUSTAPEILIEN OSAN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET2.1 Yleiset eritelmät2.1.1 Kaikkien taustapeilien on oltava säädettäviä.2.1.2 Heijastavan pinnan reunat on ympäröitävä pidikkeellä, jonka reunoja on pyöristetty vähintään 3,5 mm.2.1.3 Ulkopuolisissa taustapeileissä ei minkään ulkonevan osan kaarevuussäde saa olla vähemmän kuin 3,5 mm.2.2 Mitat2.2.1 Sisäpuoliset taustapeilit (luokka I)Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää suorakulmio, jonka yksi sivu on 4 cm ja toinen sivu>VIITTAUS KAAVIOON>2.2.2 Ulkopuoliset taustapeilit (luokat II ja III)2.2.2.1 Heijastavan pinnan mittojen on oltava sellaiset, että muodostuvan alueen sisään voidaan piirtää:- suorakulmio, joka on 4 cm korkea ja jonka kannan pituus on a cm- suorakulmion korkeuden kanssa yhdensuuntainen jana, jonka pituus on b cm.2.2.2.2 a:n ja b:n pienimmät arvot saadaan alla olevasta taulukosta:>TAULUKON PAIKKA>2.3 Heijastava pinta ja heijastuskertoimet2.3.1 Heijastavan pinnan on rajoituttava tavalliseen kuperaan kaareen.2.3.2 Heijastavan pinnan on säilytettävä 2.3.5 kohdassa tarkoitetut ominaisuudet, vaikka se joutuisi tavanomaisessa käytössä pitkäaikaisestikin vaikeisiin sääolosuhteisiin.2.3.3 Heijastavien pintojen on muodostuttava tasaisista tai pallomaisesti kuperista peileistä. Peilin keskiosan missään pisteessä pääkaarevuussäteiden välinen ero ei saa olla enempää kuin 0,25 R.2.3.4 Edellä 1.8 kohdassa määritelty kaarevuussäteiden keskiarvo R ei saa olla seuraavia arvoja pienempi:- 1 800 mm luokan II taustapeilien osalta,- 1 200 mm luokan I ja III taustapeilien osalta.2.3.5 Tavanomaisen heijastuskertoimen arvo ei saa olla pienempi kuin 35 %. Jos peilillä on kaksi asentoa ("yö" ja "päivä"), niin tavanomaisen heijastuskertoimen on oltava "yö"-asennossa vähintään 4 %. Taustapeilistä on kyettävä tunnistamaan tieliikenteessä käytettävien merkkien ja valojen värit.2.4 Testit2.4.1 Iskun vaikutus taustapeiliin ja taipumisen vaikutus varteen tai kannakkeeseen kiinnitettyyn pidikkeeseen on testattava 2.4.2 ja 2.4.3 kohdassa esitetyllä tavalla.2.4.2 Iskutesti2.4.2.1 Testilaitteiden kuvaus2.4.2.1.1 Testilaite koostuu heilurista, joka on tehty vivusta ja jonka päässä on iskuvasara. Heilurin runkoon lujasti kiinnitetty tuki pitää kappaleet paikoillaan (kuva 1).Iskutestilaitteen tärkeimmät mitat>VIITTAUS KAAVIOON>Kuva 12.4.2.1.2 Iskuvasaran pään muodon on oltava pallomainen ja halkaisijaltaan 165 ± 5 mm. Sen on oltava kova ja päällystetty 5 mm paksulla kumikerroksella, jonka kovuus on 50 Shore A.2.4.2.1.3 Heilurin iskukeskuksen on sovittava yhteen iskuvasaran pään pallomaisen osan keskuksen kanssa. Sen etäisyys heilurin pyörimisakselista on 1 m ± 10 mm. Heilurin iskukeskuksen kokonaismassa on mo = 6,8 kg ¹ 50 g (mo:n ja heilurin kokonaismassan m ja heilurin painopisteen ja pyörimisakselin etäisyyden 1 välinen suhde ilmaistaan yhtälöllämo = m >NUM>1>DEN>a).2.4.2.2 Testin kuvaus2.4.2.2.1 Taustapeili kiinnitetään kannakkeeseen siten, että jälkimmäinen ei voi estää taustapeilin liikkuvien osien liikkumista. Taustapeilin kiinnittämisessä kannakkeeseen ja varren asennon säätämisessä käytetään hakijan suosittelemaa menetelmää.2.4.2.2.2 Jos taustapeilissä on laite, jolla voidaan säätää peilin etäisyyttä jalustaan, etäisyyden on oltava pienin mahdollinen.2.4.2.2.3 Testissä iskuvasara päästetään irti 60°:n kulmasta pystysuoraan nähden siten, että se iskeytyy taustapeiliin juuri sillä hetkellä, kun heiluri saavuttaa pystysuoran asennon, jolloin vasaran iskukohta on suoralla, joka kulkee vaakasuorasti heilurin iskukeskuksen kautta.2.4.2.2.4 Isku kohdistetaan taustapeileihin seuraavissa eri olouhteissa:2.4.2.2.4.1 Sisäpuoliset taustapeilitTesti 1 - Kohtisuoraan peilin pintaa vastaan, jolloin iskupiste on sellainen, että peiliin kohdistunut isku kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan.Testi 2 - Kehyksen reunaan siten, että kohdistettu isku on 45°:n kulmassa peilin tasoon nähden ja on vaakasuoralla tasolla, joka kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan.2.4.2.2.4.2 Ulkopuoliset taustapeilitTesti 1 - Kohtisuoraan peilin pintaa vastaan, jolloin iskupiste on sellainen, että peiliin kohdistunut isku kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen.Testi 1' - Peilin taakse, sen varteen tai tukeen (iskuvasara on yhtä kaukana kiinnitystasosta kuin testissä 1) ja peili on kohtisuorassa iskurin keskiön liikerataa vastaan).Testi 2 - Kehyksen reunaan siten, että kohdistettu isku on 45°:n kulmassa peilin tasoon nähden ja on vaakasuoralla tasolla, joka kulkee sen pisteen kautta, jossa kehys on liitetty varteen tai kiinnitystukeen. Isku kohdistetaan heijastavaan pintaan.2.4.2.2.4.3 Yleiset havainnot2.4.2.2.4.3.1 Peilin keskus valitaan vertailupisteeksi, jos testatuilla laitteilla ei ole selvästi määriteltyä tukea tai vartta tai jos liitospiste on peilin kehällä.2.4.2.2.4.3.2 Jos on mahdotonta suorittaa 2.4.2.2 kohdassa tarkoitettuja testejä, iskupistettä siirretään heilurin symmetriatasossa siten, että iskuvasaran matalin kohta on 40 mm:n päässä kiinnitystasosta.2.4.3 Varteen kiinnitetyn kehyksen taivutustesti2.4.3.1 Testin kuvausKehys asetetaan vaakasuoraan laitteeseen siten, että varsi tai kiinnitystuki voidaan lukita jäykästi. Varren kiinnityspistettä lähinnä oleva kehyksen pää on sen suurimman ulottuvuuden suunnassa kiinnitettävä liikkumattomaksi 15 mm leveällä kiinteällä vasteella, joka on koko kehyksen levyinen.Toiseen päähän asetetaan edellä kuvatun kaltainen vaste kehykseen siten, että laitteeseen voidaan kohdistaa määritelty testikuormitus (kuva 2).Esimerkki taustapeilin kehysten taivutustestilaitteista>VIITTAUS KAAVIOON>Kuva 22.4.3.2 Testikuorma painaa 25 kg. Kuormitetaan yksi minuutti.2.5 Tulosten tulkinta2.5.1 Edellä 2.4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä heilurin on iskun jälkeen jatkettava heilahdusta ja saavutettava vähintään 20°:n kulma pystysuoraan nähden.2.5.2 Jos taustapeilin varret tai tuki murtuvat 2.4.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä, saa jäljelle jäävän osan ulkonema olla enintään 1 cm jalustasta. Jos varsi tai tuki irtoaa, jalustan jäljelle jäävä osa ei saa muodostaa vaarallista ulkonemaa.2.5.3 Peili ei saa särkyä 4.2 ja 4.3 kohdassa tarkoitettujen testien aikana. Peili saa kuitenkin särkyä, jos jokin seuraavista ehdoista täyttyy:2.5.3.1 Lasinsirpaleet pysyvät kiinni joko kehyksen taka-osassa tai kehykseen lujasti kiinnitetyssä pinnassa, ja irronnut ala on enintään 5 mm leveä.2.5.3.2 Peili on valmistettu turvalasista.2.6 Tyyppihyväksyntämerkki2.6.1 Tyyppihyväksyntämerkki muodostuu suorakulmiosta, joka ympäröi pientä "e"-kirjainta ja sen jäljessä olevaa osan tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnuslukua tai -kirjainta (1 Saksa, 2 Ranska, 3 Italia, 4 Alankomaat, 6 Belgia, L Luxemburg) ja tyyppihyväksyntänumerosta, joka vastaa prototyypille laaditun tyyppihyväksyntätodistuksen numeroa ja joka sijoitetaan suorakulmion läheisyyteen.Edellä mainittu tyyppihyväksyntämerkki (tunnus ja numero) on merkittävä pysyvällä tavalla taustapeilin kiinteään osaan siten, että se on selvästi havaittavissa myös peilin asennuksen jälkeen.Esimerkki ETY-tyyppihyväksyntämerkistä (1)>VIITTAUS KAAVIOON>SelitysYllä olevalla ETY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu laite on luokkaan I kuuluva laite (sisäpuolinen taustapeili), joka on tyyppihyväksytty Saksassa (e 1) numerolla 1471.3 AJONEUVOIHIN ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET3.1 Yleistä3.1.1 Taustapeilit on kiinnitettävä siten, että ne pysyvät vakaasti paikoillaan ajoneuvon tavanomaisissa ajo-olosuhteissa.3.1.2 A-luokan ajoneuvoihin asennettavien ulkopuolisten taustapeilien on oltava luokkaan II kuuluvia peilejä ja B-luokan ajoneuvoihin luokkaan III kuuluvia peilejä.3.2 Lukumäärä3.2.1 Kaikki ajoneuvot on varustettava yhdellä sisäpuolisella taustapeilillä ja yhdellä vasemmalle puolelle asennettavalla ulkopuolisella taustapeilillä.3.2.2 Jos sisäpuolinen taustapeili ei täytä 3.5 kohdassa vahvistettuja näkökenttää koskevia vaatimuksia, on ajoneuvon oikealle puolelle asennettava ulkopuolinen taustapeili. Sisäpuolista taustapeiliä ei tässä tapauksessa vaadita, jos se ei anna näkyvyyttä taaksepäin.3.3 Sijainti3.3.1 Taustapeilit on sijoitettava siten, että kuljettajalla on istuimeltaan tavanomaisessa ajoasennossa selvä näkyvyys tielle ajoneuvon taakse.3.3.2 Ulkopuolisten taustapeilien on oltava näkyvissä joko sivuikkunan läpi tai pyyhkijöiden pyyhkimän tuulilasin osan läpi. Tätä määräystä ei sovelleta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa neuvoston direktiivissä tarkoitetun kansainvälisen luokituksen mukaisesti M2- ja M3-luokan ajoneuvojen oikeanpuoleisiin ulkopuolisiin taustapeileihin.3.3.3 Vasemmalta puolelta ajettavien ajoneuvojen osalta vaadittu ulkopuolinen taustapeili on asennettava ajoneuvon vasemmalle puolelle siten, että korkeintaan 55°:n kulma muodostuu pystysuoran pituusakselin suuntaisen ajoneuvon keskitason ja pystysuoran peilien keskipisteen sekä kuljettajan näköpisteet yhdistävän suoran keskipisteen kautta kulkevan tason väliin.3.3.4 Taustapeilit eivät saa ulottua ajoneuvon korin ulkopuolelle olennaisesti enempää kuin on tarpeen 3.5 kohdassa vahvistettujen näkökenttää koskevien vaatimusten täyttämiseksi.3.3.5 Kun ulkopuolisen taustapeilin alin reuna on alle 2 m:n korkeudella maanpinnasta, ajoneuvon ollessa kuormattuna, tämä taustapeili ei saa ulottua 0,2 m:ä enempää ilman taustapeilejä mitatun ajoneuvon kokonaisleveyden yli.3.3.6 Jollei 3.3.4 ja 3.3.5 kohdan vaatimuksista muuta johdu, taustapeili voi ylittää ajoneuvon suurimman sallitun leveyden.3.4 Säätäminen3.4.1 Kuljettajan on ajoasennostaan kyettävä säätämään sisäpuolista taustapeiliä.3.4.2 Kuljettajanpuoleisen ulkopuolisen taustapeilin on oltava säädettävissä ajoneuvon sisäpuolelta, oven ollessa kiinni. Peili voi kuitenkin olla lukittavissa asentoonsa ulkopuolelta käsin(2).3.4.3 Edellä 3.4.2 kohdan vaatimukset eivät koske ulkopuolisia taustapeilejä, jotka voidaan kääntämisen jälkeen palauttaa alkuperäiseen asentoonsa ilman säätöä.3.5 Näkökentät3.5.1 YleistäJäljempänä määriteltyjen näkökenttien on oltava laajoja kaksisilmäisiä näkökenttiä siten, että kuljettajan silmät ovat edellä 1.7 kohdassa määritellyt "kuljettajan näköpisteet". Näkökentät määritellään ajoneuvon ollessa tarkkailijaa lukuun ottamatta tyhjä. Näkökenttien on oltava havaittavissa sellaisten ikkunoiden lävitse, joiden valonsiirtymiskerroin on vähintään 70 %.3.5.2 Sisäpuolinen taustapeiliNäkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee 20 m leveän tasaisen vaakasuoran tien alueen, jonka keskikohta on pystysuora ajoneuvon pituusakselin suuntainen taso ja joka ulottuu 60 m ajoneuvon kuljettajan näköpisteistä (kuva 3) taaksepäin horisonttiin asti.3.5.3 Vasemmanpuoleinen ulkopuolinen taustapeiliNäkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 2,50 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu oikealla tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman vasemmanpuoleisen pisteen kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 10 m kuljettajan näköpisteiden takaa horisonttiin (kuva 4).3.5.4 Oikeanpuoleinen ulkopuolinen taustapeiliNäkökentän on oltava sellainen, että kuljettaja näkee vähintään 3,50 m leveän tasaisen ja vaakasuoran tien osuuden, joka rajoittuu vasemmalla tasoon, joka on yhdensuuntainen ajoneuvon pituusakselin suuntaisen keskitason kanssa ja joka kulkee ajoneuvon uloimman oikeanpuoleisen pisteen kautta, ja tämä näkökenttä ulottuu 30 m kuljettajan näköpisteiden takaa horisonttiin.Kuljettajan on lisäksi nähtävä tie 0,75 m:n leveydeltä 4 m kuljettajan näköpisteet lävistävän pystytason takana olevasta pisteestä (kuva 4).>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>(1) Kaavion numerot ovat vain esimerkkejä.(2) Olisi varauduttava, että tulevaisuudessa kuljettaja voisi säätää ulkopuolisia taustapeilejä, joita ei ole varustettu lukitusjärjestelmällä, ajoasennostaan ajoneuvon sisältä oven ollessa kiinni.Tämän parannuksen sisällyttämiseksi direktiiviin 9 artiklassa tarkoitettua menettelyä sovelletaan heti kun tekninen kehitys mahdollistaa yksinkertaiset ja taloudelliset valmistus- ja asennusmenetelmät.LIITE IITYYPPIHYVÄKSYNTÄLOMAKE>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE III(1)TESTAUSMENETTELY H-PISTEEN MÄÄRITTÄMISEKSI1 MääritelmäH-piste, joka osoittaa ajoneuvon matkustajatilassa istuvan henkilön sijainnin, on koenuken jalkojen ja rintaosan välisen nivelen teoreettinen rotaatioakselin jälki pituussuuntaisella pystysuoralla tasolla.2 H-pisteen määrittäminen2.1 Kuljettajan istuimelle on määritettävä H-piste.(2.1.1)(2.1.2)2.2 H-pistettä määritettäessä istuin on asetettava ajoneuvon valmistajan tarkoittamaan tavanomaiseen ajoasentoon, selkänoja mahdollisimman lähelle pystyasentoa, jos se on säädettävissä.3 Koenuken kuvaus3.1 Käytettävän kolmiulotteisen koenuken on oltava massaltaan ja ääriviivoiltaan keskimittaisen aikuisen mieshenkilön kokoinen. Tällainen koenukke esitetään kuvissa 1 ja 2.3.2 Koenuken on koostuttava:3.2.1 kahdesta osasta, joista toinen jäljittelee selkää ja toinen lantiota ja jotka on saranoitu toisiinsa rinta-osan ja reiden välistä rotaationiveltä kuvaavaa akselia myöten. Tämän akselin ja nuken poikittaisen symmetriatason leikkauspiste nuken sivulla on sen H-piste;3.2.2 kahdesta jalkoja jäljittelevästä osasta, jotka on saranoitu lantiota jäljittelevään osaan;3.2.3 kahdesta jalkateriä jäljittelevästä osasta, jotka on liitetty sääriin nilkkoja kuvaavilla nivelillä;3.2.4 lisäksi lantiota jäljittelevässä osassa on oltava vesivaaka, jolla voidaan tarkastaa sen poikittainen kallistuminen.3.3 Kehon osia vastaavat painot on asetettava osien painopisteisiin siten, että koenuken kokonaismassaksi tulee noin 75,8 kgf (74,4 daN). Yksityiskohdat eri painoista esitetään kuvassa 2.4 Koenuken asettaminenKolmiulotteinen koenukke on asetettava seuraavasti:4.1 Ajoneuvon on oltava vaakatasossa ja istuinten oltava säädettyinä 2.2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.4.2 Testattava istuin on peitettävä kankaalla koenuken paikalleen asettamisen helpottamiseksi.4.3 Koenukke on asetettava istuimelle.4.4 Koenuken jalat on asetettava seuraavasti:4.4.1 Oikea jalka on asetettava kaasupolkimelle lepoasentoon ja vasen jalka siten, että sivuttaista kallistusta osoittava vesivaaka koenuken lantio-osassa näyttää vaakasuoraa.(4.4.2)(4.4.3)4.5 Jalkoihin tulevat painot on asetettava paikalleen ja säädettävä koenuken lantio-osassa poikittaista kallistusta osoittava vesivaaka uudelleen vaakasuoraan, jonka jälkeen koenuken lantio-osaan asetetaan painot;4.6 Koenukkea siirretään poispäin selkänojasta käyttämällä saranoitua polvitankoa ja koenuken selkää taitetaan eteenpäin. Koenukke asetetaan uudelleen istuimelle työntämällä sitä taaksepäin niin pitkälle kuin se menee ja sen jälkeen koenuken selkä nojaa jälleen istuimen selkänojaan;4.7 Koenukkeen on kohdistettava suunnilleen 10,2 kgf (10 daN) suuruinen vaakasuora voima kahdesti. Voiman suunta ja vaikutuspiste esitetään mustalla nuolella kuvassa 2;4.8 Lantio-osan painot asetetaan oikealle ja vasemmalle, minkä jälkeen vartalon painot asennetaan paikalleen. Koenuken sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa;4.9 Koenuken selkää on taitettava eteenpäin pitämällä sivuttainen vesivaaka edelleen vaakasuorassa, kunnes rintaosan painot ovat H-pisteen yläpuolella, jotta hankaus istuimen selkänojaa vasten vältetään;4.10 Asetuksen lopuksi koenuken selkä taitetaan varovasti takaisin selkänojaa vasten. Sivuttaisen vesivaa'an on oltava vaakasuorassa. Jos näin ei käy, edellä tarkoitettu menettely on toistettava.5 Tulokset5.1 Kun koenukke on asetettu edellä 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla, katsotaan koenuken H-piste kyseisen ajoneuvon istuimen H-pisteeksi.5.2 H-pisteen koordinaattien mittauksessa suurin sallittu virhemarginaali on 1 mm. Sama koskee myös matkustajatilan erityisten pisteiden koordinaatteja. Näiden pisteiden projektiot pituus- ja pystysuuntaisille tasoille merkitään kaavioon.Kolmiulotteisen koenuken osat>VIITTAUS KAAVIOON>Koenuken mitat ja massa>VIITTAUS KAAVIOON>>TAULUKON PAIKKA>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>(1) Liitteen III teksti on yhdenmukainen säännön N:o 14 kanssa; erityisesti alajaottelu on sama; sen vuoksi, jos säännön N:o 14 jollain kohdalla ei ole vastinetta tässä direktiivissä, kohdan numero on annettu suluissa.


Avis juridique important

|

31980L1119

Neuvoston direktiivi 80/1119/ETY, annettu 17 päivänä marraskuuta 1980, sisävesiväylien tavarakuljetusten tilastotiedoista

Virallinen lehti nro L 339 , 15/12/1980 s. 0030 - 0053 Suomenk. erityispainos Alue 7 Nide 2 s. 0127  Kreikank. erityispainos: Luku 16 Nide 2 s. 0003  Ruotsink. erityispainos Alue 7 Nide 2 s. 0127  Espanjank. erityispainos: Luku 07 Nide 2 s. 0213  Portugalink. erityispainos: Luku 07 Nide 2 s. 0213

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 17 päivänä marraskuuta 1980,sisävesiväylien tavarakuljetusten tilastotiedoista (80/1119/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 artiklan,ottaa huomioon komission esittämän direktiiviluonnoksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (),sekä katsoo, ettäkomissiolla on sille perustamissopimuksessa annettujen tehtävien suorittamiseksi oltava jatkuvasti käytettävissä yhtenäiset ja samanaikaiset tilastotiedot sisävesien tavarakuljetusten määrästä ja kehityksestä jäsenvaltiossa; tietojen tulee olla vertailukelpoisia sekä jäsenvaltioiden kesken että myös muita kuljetusmuotoja koskevien tietojen kanssa ja niiden tulee koskea kotimaan ja kansainvälistä liikennettä sekä kauttakulkuliikennettä,koska vuoden aikana esiintyvät vaihtelut kuljetusten kysynnässä ja purjehdusolosuhteissa vaikuttavat tavaroiden kuljettamiseen, tietyt tilastot olisi laadittava vuotta lyhyemmin ajoin,riittävien sisävesiväylien tavarakuljetusmarkkinoita koskevien tietojen saamiseksi tiedot olisi eriteltävä kustakin pääkuljetusyhteydestä,eri jäsenvaltioissa jo saatavilla olevat tilastot tavarakuljetuksista tulisi edelleen yhdenmukaistaa yhteisön tasolla,ehdotettujen säädösten täytäntöönpanon helpottamiseksi tulisi vahvistaa tietyt määräajat tarpeellisten tilastotietojen toimittamiselle,komission tulisi antaa selostus, jotta neuvosto pystyisi tutkimaan, kuinka laajalti tämän direktiivin tavoitteet voidaan saavuttaa esitettyjä tilastotietoja käyttämällä; sen tulisi siksi tarkastella mahdollisuutta ehdottaa parannuksia tilastojen keräämisessä käytettyihin menetelmiin; neuvoston tulisi komission ehdotuksesta päättää sellaisten tilastojen käyttöönotosta, jotka koskevat avomerialusten tavarakuljetuksia sisävesiväylillä ja alueiden välistä kansainvälistä liikennettä sellaisilla vesiväylillä, jatilastotiedot ovat tarpeen, jotta tiedettäisiin tavarakuljetusten määrä ja kehitys; yhteisön tulisi sen vuoksi alkuvaiheessa tukea rahallisesti jäsenvaltioita tähän liittyvässä työssä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1. Jäsenvaltioiden, joissa on yksi tai useampia sisävesiväyliä, on kerättävä tilastotiedot sisävesialuksilla suoritetuista kuljetuksista siitä riippumatta, missä maassa alus on rekisteröity tai sille on annettu lupa: P tavarakuljetuksista omaan lukuun ja tavarakuljetuksista toisen lukuun; P tavaroista, jotka lastataan tai puretaan siinä maassa taikka jotka kulkevat kauttakulkuliikenteenä sen sisävesiväylien kautta.2. Tässä direktiivissä tarkoitetaan:a)sisävesiväylillä: vesireittiä, kanavaa tai järveä, jonka luonnolliset tai rakennetut ominaisuudet tekevät sen sopivaksi liikennöimiseen lähinnä sisävesialuksilla,b)sisävesialuksella: joko omalla käyttövoimalla tai ilman sitä kulkevaa alusta, joka on rekisteröity tai jolle on annettu lupa sisävesialuksena, mukaan lukien laivaproomut, ja joka muotoilunsa tai rakenteensa puolesta on purjehduskelpoinen vain suojaisilla vesillä.3. Tätä direktiiviä ei sovelleta: P tavaroiden kuljetukseen aluksilla, joiden kuollut paino on vähemmän kuin 50 tonnia, P aluksiin, joita käytetään pääasiassa matkustajien kuljetukseen, P aluksiin, joita käytetään losseina, P aluksiin, joita satamaviranomaiset ja julkiset viranomaiset käyttävät yksinomaan muihin kuin kaupallisiin tarkoituksiin, P aluksiin, joita käytetään yksinomaan säiliöinä tai varastoina, P aluksiin, joita ei käytetä tavaroiden kuljetukseen, kuten kalastusaluksiin, ruoppaajiin, uiviin työpajoihin, asuntoveneisiin ja huviveneisiin.4. Ensimmäiset tilastotietojen keruut on toteutettava 1 päivästä tammikuuta 1981 alkaen.2 artikla 1. Seuraavat seikat on rekisteröitävä:a)tavaroiden paino tonneina;b)pääkuljetusyhteydet: P kotimaan liikenne, jossa tavarat sekä lastataan että puretaan samassa ilmoituksen tekevässä jäsenvaltiossa, aluksen käyttämästä reitistä riippumatta, P kansainvälinen liikenne, jossa tavarat joko lastataan tai puretaan, mutta ei molempia, ilmoituksen tekevässä jäsenvaltiossa, lastatut ja puretut tavarat eritellen, P kauttakulkuliikenne, jossa tavarat kulkevat ilmoituksen tekevän jäsenvaltion kautta, mutta niitä ei lastata, pureta eikä uudelleenlastata,Laivaproomujen ollessa kyseessä tavarat katsotaan lastatuiksi paikassa, jossa proomu lasketaan veteen tai nostetaan pois kantoalukselta, ja puretuiksi paikassa, jossa proomu hilataan tai nostetaan kantoalukselle;c)tavaroiden laatu liitteen I vasemmanpuoleisessa sarakkeessa esitettyjen tavararyhmien mukaan;d)kansallisuus, ts. maa, jossa tavaroita kuljettava alus on rekisteröity tai jossa se on saanut luvan, taikka niiden puuttuessa maa, jossa on aluksen omistajan kotipaikka;e)aluksen tyyppi seuraavan nimikkeistön mukaan: P omalla käyttövoimalla kulkeva alus: P  P omalla käyttövoimalla kulkeva säiliöalus, P  P muu omalla käyttövoimalla kulkeva alus, P hinattava proomu: P  P hinattava säiliöalus, P  P muu hinattava proomu, P työntöproomu (mukaan lukien yhdistetty työntöhinausproomu): P  P työnnettävä säiliöalus, P  P muu työntöproomu (mukaan lukien laivaproomu), P  P muut tavarankuljetusalukset.Käsitteellä «säiliöalus» tarkoitetaan kaikkia aluksia, jotka on tarkoitettu nesteen tai nestemäisen rahdin, mutta ei jauheiden, kuljetuksiin;f)kotimaan liikenteen kansalliset lastaus- ja purkausalueet liitteessä II esitetyn maantieteellisen luokituksen mukaisesti;g)kansainvälisen ja kauttakulkuliikenteen lastaus- ja purkausmaat liitteessä III olevan luettelon mukaan;h)kuljetut matkat kansallisilla vesiväylillä kilometreinä.2. Jäsenvaltioiden, joissa kansainvälisessä ja kauttakulkuliikenteessä sisävesillä vuosittain kuljetettavien tavaroiden kokonaismäärä ei ylitä yhtä miljoonaa tonnia, ei tarvitse toimittaa tässä direktiivissä vaadittuja tietoja.3 artikla 1. Lukuun ottamatta kansallisen lainsäädännön mukaan salassapidettäviä tilastotietoja, jäsenvaltioiden on toimitettava tilastotulokset komissiolle niin pian kuin mahdollista ja viimeistään viiden kuukauden kuluessa kulloinkin kyseessä olevan viiteajanjakson päättymisestä.2. Tulokset on esitettävä liitteessä IV olevien taulukkomallien mukaisesti.3. Tietokoneella käsitellyt tulokset voidaan toimittaa sellaisessa koneella luettavissa olevassa muodossa, jonka laadun ja muodon komissio määrittää asianomaisia jäsenvaltioita kuultuaan.4 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1980 yksityiskohtainen selvitys tilastotutkimuksissa käytettävistä menetelmistä tietojen käsittelyn ja tonnikilometrien laskemisen osalta.2. Komissio tutkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tilastojen keruussa esille tulleet menetelmiä koskevat ja tekniset ongelmat, jotta löydettäisiin ratkaisut tilastojen tekemiseksi mahdollisimman yhdenmukaisiksi ja vertailukelpoisiksi.5 artikla 1. Komissio julkaisee aiheelliset tilastotiedoista saadut tulokset.2. Komissio esittää ennen 1 päivää tammikuuta 1983 neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi suoritetussa työssä saaduista kokemuksista ja tekee ehdotuksen tarpeellisista parannuksista.3. Neuvosto tekee komission ehdotuksesta kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta päätöksen tilastojen laatimisesta avomerialuksilla hoidetuista tavarakuljetuksista sisävesiväylillä ja alueiden välisestä kansainvälisestä liikenteestä näillä vesiväylillä.6 artikla Ensimmäisten kolmen vuoden aikana, jolloin tässä direktiivissä säädettyjä tilastotutkimuksia tehdään, jäsenvaltioille myönnetään rahallista tukea niille aiheutuneisiin kuluihin Euroopan yhteisöjen budjetissa tarkoitukseen varattujen määrärahojen rajoissa.7 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1981.8 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 17 päivänä marraskuuta 1980.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. SANTER() EYVL N:o C 85, 8.4.1980, s. 75() Lausunto on annettu 30 päivänä syyskuuta 1980.LIITE I >TAULUKON PAIKKA>LIITE II ALUEIDEN MAANTIETEELLINEN LUOKITTELU BelgiaVlaams gewest, paitsi AntwerpenAntwerpenRégion wallonneRégion bruxelloise/Brussels gewestSaksan liittotasavaltaSchleswig-HolsteinHamburgNordostteil von NiedersachsenWestteil von NiedersachsenSüdostteil von NiedersachsenBremen (Land)Nordteil von Nordhein-WestfalenRuhrgebietSüdwestteil von Nordhein-WestfalenOstteil von Nordhein-Westfalen (Sieger-Sauerland und Ostteil von Westfalen)Nordteil von HessenSüdteil von HessenNordteil von Rheinland-PfalzSüdteil von Rheinland-PfalzNordbadenSüdbadenWürttembergNordbayern (Franken)Ostbayern (Oberpfalz und Niederbayern)Südbayern (Schwaben und Oberbayern)SaarlandBerlin (West)RanskaÎle-de-FranceChampagne-ArdennesPicardieHaute-NormandieCentreBasse-NormandieBourgogneNord-Pas-de-CalaisLorraineAlsaceFranche-ComtéPays de la LoireBretagnePoitou-CharentesAquitaineMidi-PyrénéesLimousinRhône-AlpesAuvergneLanguedoc-RoussillonProvence-Alpes-Côte d'AzurItaliaPiemonteValle d'AostaLiguriaLombardiaTrentino-Alto AdigeVenetoFriuli-Venezia GiuliaEmilia-RomagnaToscanaUmbriaMarcheLazioCampaniaAbruzzoMolisePugliaBasilicataCalabriaSiciliaSardegnaLuxemburgLuxembourgAlankomaatNoordWest, paitsi Rijnmond ja IJmondRijnmondIJmondZuidwestZuidOostYhdistynyt kuningaskuntaNorthYorkshire ja HumbersideEast MidlandsEast AngliaSouth-EastSouth-WestWest MidlandsNorth-WestWalesScotlandNorthern IrelandLIITE III LUETTELO MAISTA JA MAIDEN RYHMISTÄ I. Euroopan yhteisöt01. Belgia02. Tanska03. Saksan liittotasavalta04. Kreikka05. Ranska06. Irlanti07. Italia08. Luxemburg09. Alankomaat10. Yhdistynyt kuningaskuntaII. 11. SveitsiIII. 12. ItävaltaIV. Valtiojohtoisen kaupankäynnin maat13. SNTL14. Puola15. Saksan demokraattinen tasavalta16. T Osekkoslovakia17. Unkari18. Romania19. Bulgaria20. JugoslaviaV. 21. Muut Euroopan maatVI. 22. Amerikan yhdysvallatVII. 23. Muut maatLIITE IV TAULUKKOJEN MALLIT>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31996L0040

Komission direktiivi 96/40/EY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, yhteisen mallin laatimisesta satamavalvontaa suorittavien tarkastajien henkilötodistusta varten (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 196 , 07/08/1996 s. 0008 - 0009

KOMISSION DIREKTIIVI 96/40/EY,annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996,yhteisen mallin laatimisesta satamavalvontaa suorittavien tarkastajien henkilötodistusta varten (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19 päivänä kesäkuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/21/EY (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 4 kohta,sekä katsoo, ettädirektiivissä 95/21/EY säädetään yhteisen mallin laatimisesta satamavalvontaa suorittavien tarkastajien henkilötodistusta varten,henkilötodistukseen on tarpeen sisällyttää vähintään seuraavat tiedot: todistuksen antavan viranomaisen nimi, henkilötodistuksen haltijan koko nimi, henkilötodistuksen haltijan kuva, henkilötodistuksen haltijan allekirjoitus sekä maininta siitä, että haltija on valtuutettu suorittamaan tarkastuksia direktiivin nojalla hyväksytyn kansallisen lainsäädännön mukaisesti,jos henkilötodistuksessa ensisijaisesti käytetty kieli ei ole englanti, siihen on tarpeen sisällyttää käännös kyseiselle kielelle, jotta aluksen päällikkö ja sen henkilökunta pystyisivät toteamaan tarkastajan henkilöllisyyden,henkilötodistuksen täsmällinen muoto olisi jätettävä jäsenvaltion päätettäväksi,tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston direktiivin 93/75/ETY (2) 12 artiklan nojalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Henkilötodistus, johon direktiivin 95/21/EY 12 artiklan 4 kohta viittaa, on oltava liitteessä esitettyjen vaatimusten mukainen.2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä helmikuuta 1997. Niiden on ilmoitettava siitä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle.3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 25 päivänä kesäkuuta 1996.Komission puolestaNeil KINNOCKKomission jäsen(1) EYVL N:o L 157, 7.7.1995, s. 1(2) EYVL N:o L 247, 5.10.1993, s. 19LIITE SATAMAVALVONTAA SUORITTAVIEN TARKASTAJIEN HENKILÖTODISTUSTA KOSKEVAT VAATIMUKSET (direktiivin 95/21/EY 12 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut)Henkilötodistuksessa on oltava vähintään seuraavat tiedot:a) todistuksen antavan viranomaisen nimib) henkilötodistuksen haltijan koko nimic) henkilötodistuksen haltijan äskettäin otettu kuvad) henkilötodistuksen haltijan allekirjoituse) maininta siitä, että haltija on valtuutettu suorittamaan tarkastuksia direktiivin nojalla hyväksytyn kansallisen lainsäädännön mukaisesti.Jos henkilötodistuksessa ensisijaisesti käytetty kieli ei ole englanti, siinä on oltava käännös kyseiselle kielelle.Henkilötodistuksen muoto jätetään toimivaltaisten viranomaisten päätettäväksi.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/35/EU, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011 , osakeyhtiöiden sulautumisesta  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               29.4.2011

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 110/1

         EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2011/35/EU,
   annettu 5 päivänä huhtikuuta 2011,
   osakeyhtiöiden sulautumisesta
   (kodifikaatio)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 50 artiklan 2 kohdan g alakohdan,
   ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla osakeyhtiöiden sulautumisesta 9 päivänä lokakuuta 1978 annettua kolmatta neuvoston direktiiviä 78/855/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (4). Sen vuoksi mainittu direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen takia kodifioitava.

               (2)

               Perussopimuksen 50 artiklan 2 kohdan g alakohdassa ja sijoittautumisvapauden rajoitusten poistamiseksi annetussa yleisessä toimintaohjelmassa (5) tarkoitettu yhteensovittaminen on aloitettu niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi, 9 päivänä maaliskuuta 1968 annetulla ensimmäisellä neuvoston direktiivillä 68/151/ETY (6).

               (3)

               Tätä yhteensovittamista on jatkettu osakeyhtiöiden (julkinen osakeyhtiö, ”public limited liability company”) perustamisen sekä niiden pääoman säilyttämisen ja muuttamisen osalta niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi osakeyhtiöitä perustettaessa sekä niiden pääomaa säilytettäessä ja muutettaessa, 13 päivänä joulukuuta 1976 annetulla neuvoston toisella direktiivillä 77/91/ETY (7) sekä yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätösten osalta perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan nojalla, yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25 päivänä heinäkuuta 1978 annetulla neuvoston neljännellä direktiivillä 78/660/ETY (8).

               (4)

               Jäsenten ja ulkopuolisten etujen suojaaminen edellyttää, että osakeyhtiöiden sulautumista koskeva jäsenvaltioiden lainsäädäntö sovitetaan yhteen ja että kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädännöissä on säännökset sulautumisesta.

               (5)

               Tämän yhteensovittamisen yhteydessä on erityisen tärkeää, että sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden osakkeenomistajat saavat riittävästi mahdollisimman puolueetonta tietoa ja että heidän oikeuksiaan suojataan asianmukaisesti. Riippumattoman asiantuntijan osakkeenomistajia varten tekemää sulautumissuunitelman tarkastusta ei ole kuitenkaan tarpeen vaatia, jos kaikki osakkeenomistajat katsovat, että siitä voidaan luopua.

               (6)

               Työntekijöiden oikeudet yrityksen tai liikkeen luovutuksen taikka yrityksen tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä on nykyisin säännelty työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka yritys- tai liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 12 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa neuvoston direktiivissä 2001/23/EY (9).

               (7)

               Velkojia, mukaan lukien joukkovelkakirjojen haltijat, ja niitä, joilla on kyseisiä yhtiöitä kohtaan muita vaatimuksia, olisi suojattava niin, ettei sulautuminen vaikuta haitallisesti heidän etuihinsa.

               (8)

               Ulkopuolisten riittävän tiedonsaannin varmistamiseksi niiden takeiden yhteensovittamisesta samanveroisiksi, joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 48 artiklan toisessa kohdassa tarkoitetuilta yhtiöiltä niiden jäsenten sekä ulkopuolisten etujen suojaamiseksi, 16 päivänä syyskuuta 2009 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/101/EY (10) säädetyt julkistamisvaatimukset on ulotettava koskemaan myös sulautumisia.

               (9)

               Sen varmistamiseksi, ettei sulautumisen yhteydessä jäsenille ja ulkopuolisille annettavaa suojaa voida kiertää, näille annettavat takeet olisi ulotettava koskemaan myös tiettyjä oikeudellisia menettelyjä, jotka ovat merkittäviltä osin samanlaisia kuin sulautuminen.

               (10)

               Oikeusvarmuuden turvaamiseksi kysymyksessä olevien yhtiöiden, niiden ja ulkopuolisten sekä niiden jäsenten välisissä suhteissa pätemättömyyteen johtavia tilanteita on tarpeen rajoittaa säätämällä, että puutteet on voitava oikaista aina kun se on mahdollista, sekä rajoittamalla sitä määräaikaa, jossa pätemättömyyttä koskeva oikeudenkäynti voidaan panna vireille.

               (11)

               Tällä direktiivillä ei ole vaikutusta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä I olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä,

         OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   I   LUKU

      SOVELTAMISALA

   1 artikla
   1.   Tässä direktiivissä säädettyjä yhteensovittamistoimenpiteitä sovelletaan seuraavia yhtiömuotoja koskeviin jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin:

               —

               Belgia:

                           —

                           la société anonyme, de naamloze vennootschap;

               —

               Bulgaria:

                           —

                           акционерно дружество;

               —

               Tšekki:

                           —

                           akciová společnost;

               —

               Tanska:

                           —

                           aktieselskaber;

               —

               Saksa:

                           —

                           die Aktiengesellschaft;

               —

               Viro:

                           —

                           aktsiaselts;

               —

               Irlanti:

                           —

                           public companies limited by shares / public companies limited by guarantee having a share capital;

               —

               Kreikka:

                           —

                           ανώνυμη εταιρία;

               —

               Espanja:

                           —

                           la sociedad anónima;

               —

               Ranska:

                           —

                           la société anonyme;

               —

               Italia:

                           —

                           la società per azioni;

               —

               Kypros:

                           —

                           Δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές, δημόσιες εταιρείεςπεριορισμένης ευθύνης με εγγύηση που διαθέτουν μετοχικό κεφάλαιο;

               —

               Latvia:

                           —

                           akciju sabiedrība;

               —

               Liettua:

                           —

                           akcinė bendrovė;

               —

               Luxemburg:

                           —

                           la société anonyme;

               —

               Unkari:

                           —

                           részvénytársaság;

               —

               Malta:

                           —

                           kumpannija pubblika / public limited liability company, kumpannija privata / private limited liability company;

               —

               Alankomaat:

                           —

                           de naamloze vennootschap;

               —

               Itävalta:

                           —

                           die Aktiengesellschaft;

               —

               Puola:

                           —

                           spółka akcyjna;

               —

               Portugali:

                           —

                           a sociedade anónima;

               —

               Romania:

                           —

                           societate pe acțiuni;

               —

               Slovenia:

                           —

                           delniška družba;

               —

               Slovakia:

                           —

                           akciová spoločnosť;

               —

               Suomi:

                           —

                           julkinen osakeyhtiö / publikt aktiebolag;

               —

               Ruotsi:

                           —

                           aktiebolag;

               —

               Yhdistynyt kuningaskunta:

                           —

                           public companies limited by shares / public companies limited by guarantee having a share capital.

         2.   Jäsenvaltioiden ei tarvitse soveltaa tätä direktiiviä sellaisiin osuustoiminnallisiin yhtiöihin, jotka on perustettu 1 kohdassa tarkoitetuiksi yhtiöiksi. Jos tämä on jäsenvaltion lainsäädännön mukaan mahdollista, siinä on vaadittava, että tällaiset yhtiöt merkitsevät ilmaisun ”osuustoiminnallinen yhtiö” kaikkiin direktiivin 2009/101/EY 5 artiklassa tarkoitettuihin asiakirjoihin.
   3.   Jäsenvaltioiden ei tarvitse soveltaa tätä direktiiviä tapauksiin, joissa yksi tai useampi sulautuvista tai lakkaavista yhtiöistä on konkurssi-, akordi- tai muun sellaisen menettelyn alainen.
   II   LUKU

      SULAUTUMINEN HANKKIMALLA YKSI TAI USEAMPI TOINEN YHTIÖ JA PERUSTAMALLA UUSI YHTIÖ

   2 artikla
   Jäsenvaltion on annettava kansallisen lainsäädäntönsä alaisten yhtiöiden osalta säännökset sulautumisesta, jossa yhtiö hankkii yhden tai useamman toisen yhtiön, ja sulautumisesta, jossa perustetaan uusi yhtiö.
   3 artikla
   1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan ’hankkimalla tapahtuvalla sulautumisella’ menettelyä, jossa yksi tai useampi yhtiö purkautuen selvitysmenettelyttä siirtää varansa ja vastuunsa toiselle yhtiölle siten, että sulautuvan yhtiön tai sulautuvien yhtiöiden osakkeenomistajat saavat vastikkeeksi vastaanottavan yhtiön osakkeita sekä mahdollisesti rahakorvauksen, jonka määrä ei kuitenkaan saa olla enemmän kuin 10 prosenttia näin annettavien osakkeiden nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpidollisesta vasta-arvosta.
   2.   Jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan säätää, että hankkimalla tapahtuva sulautuminen voidaan toteuttaa myös silloin, kun yksi tai useampi sulautuvista yhtiöistä on selvitystilassa, jos tämä mahdollisuus rajoitetaan yhtiöihin, jotka eivät vielä ole aloittaneet varojen jakamista osakkeenomistajilleen.
   4 artikla
   1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan ’sulautumisella perustamalla uusi yhtiö’ menettelyä, jossa useat yhtiöt purkautuen selvitysmenettelyttä siirtävät kaikki varansa ja vastuunsa perustamalleen yhtiölle osakkeenomistajien saadessa vastikkeeksi uuden yhtiön osakkeita ja mahdollisesti rahakorvauksen, jonka määrä ei kuitenkaan saa olla enemmän kuin 10 prosenttia näin annettavien osakkeiden nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpidollisesta vasta-arvosta.
   2.   Jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan säätää, että sulautuminen perustamalla uusi yhtiö voidaan toteuttaa myös silloin, kun yksi tai useampi lakkaavista yhtiöistä on selvitystilassa, jos tämä mahdollisuus rajoitetaan yhtiöihin, jotka eivät vielä ole aloittaneet varojen jakamista osakkeenomistajilleen.
   III   LUKU

      HANKKIMALLA TAPAHTUVA SULAUTUMINEN

   5 artikla
   1.   Sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden hallinto- tai johtoelinten on laadittava kirjallinen sulautumissuunnitelma.
   2.   Sulautumissuunnitelmassa on ilmoitettava ainakin:

               a)

               jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiömuoto, nimi ja kotipaikka;

               b)

               osakkeiden vaihtosuhde ja mahdollisesti suoritettava rahakorvaus;

               c)

               vastaanottavan yhtiön osakkeiden jakamista koskevat ehdot;

               d)

               ajankohta, josta lähtien tällaisilla osakkeilla on oikeus osallistua tuotonjakoon, sekä tätä oikeutta koskevat erityiset ehdot;

               e)

               ajankohta, josta lähtien sulautuvan yhtiön toimia käsitellään kirjanpidossa vastaanottavan yhtiön toimina;

               f)

               oikeudet, jotka vastaanottava yhtiö turvaa osakkeenomistajille, joiden osakkeisiin liittyy erityisiä oikeuksia, sekä muiden arvopaperien kuin osakkeiden haltijoille, taikka näiden henkilöiden eduksi ehdotetut toimenpiteet;

               g)

               erityiset edut, jotka myönnetään 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille asiantuntijoille taikka sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden hallinto-, johto-, valvonta- tai tarkastuselinten jäsenille.

         6 artikla
   Sulautumissuunnitelma on julkistettava kaikkien sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden osalta noudattaen jäsenvaltion lainsäädännössä säädettyä, direktiivin 2009/101/EY 3 artiklan mukaista menettelyä viimeistään yhtä kuukautta ennen sitä yhtiökokousta, jonka on määrä päättää sulautumisesta.
   Sulautuva yhtiö vapautetaan direktiivin 2009/101/EY 3 artiklassa säädetystä julkistamis-vaatimuksesta, jos se pitää kyseisen sulautumissuunnitelman maksutta yleisön saatavilla verkkosivustollaan yhtäjaksoisen ajan, joka alkaa vähintään kuukautta ennen päivää, jona sulautumissuunnitelmasta päättävä yhtiökokous on määrä järjestää, ja päättyy aikaisintaan tämän kokouksen päättyessä. Jäsenvaltiot eivät saa asettaa muita tämän vapautuksen myöntämistä koskevia vaatimuksia tai rajoituksia kuin ne, jotka tarvitaan verkkosivuston turvallisuuden ja asiakirjojen aitouden varmistamiseksi, ja ne saavat asettaa tällaisia vaatimuksia tai rajoituksia vain siltä osin kuin ne ovat oikeassa suhteessa näiden tavoitteiden saavuttamiseen nähden.
   Tämän artiklan toisesta kohdasta poiketen jäsenvaltiot voivat vaatia, että julkistaminen toteutetaan direktiivin 2009/101/EY 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun sähköisen keskusjärjestelmän kautta. Jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisesti vaatia, että tällainen julkaiseminen toteutetaan jollakin muulla jäsenvaltion tähän tarkoitukseen nimeämällä verkkosivustolla. Jos jäsenvaltiot käyttävät jotakin näistä mahdollisuuksista hyväkseen, niiden on varmistettava, ettei yrityksiltä peritä erityistä maksua tällaisesta julkaisemisesta.
   Mikäli käytetään jotain muuta verkkosivustoa kuin sähköistä keskusjärjestelmää, sähköisessä keskusjärjestelmässä on vähintään kuukautta ennen yhtiökokoukselle määrättyä päivää julkaistava viite, joka mahdollistaa pääsyn kyseiselle verkkosivustolle. Viitteessä on mainittava päivä, jona sulautumissuunnitelma julkistetaan kyseisellä verkkosivustolla, ja yleisön on päästävä verkkosivustolle maksutta. Yhtiöiltä ei saa periä erityistä maksua tästä julkaisemisesta.
   Kolmannessa ja neljännessä kohdassa säädetty kielto, joka estää perimästä yhtiöiltä erityistä maksua julkaisemisesta, ei vaikuta jäsenvaltioiden mahdollisuuteen siirtää sähköisen keskusjärjestelmän kustannuksia yritysten maksettavaksi.
   Jäsenvaltiot voivat vaatia yhtiöitä säilyttämään tietoja määrätyn ajan yhtiökokouksen jälkeen verkkosivustollaan tai tarvittaessa sähköisessä keskusjärjestelmässä tai jollakin muulla asianomaisen jäsenvaltion tähän tarkoitukseen nimeämällä verkkosivustolla. Jäsenvaltiot voivat määrittää seuraukset, joita teknisestä tai muusta syystä johtuvat väliaikaiset häiriöt verkkosivustolle tai sähköiseen keskusjärjestelmään pääsyssä aiheuttavat.
   7 artikla
   1.   Sulautumiselle on ainakin saatava jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön yhtiökokouksen hyväksyminen. Jäsenvaltioiden lainsäädännössä on säädettävä, että tällainen hyväksymistä koskeva päätös on tehtävä määräenemmistöllä, joka ei saa olla pienempi kuin kaksi kolmasosaa edustettuina olevien osakkeiden tai edustettuna olevan merkityn pääoman äänimäärästä.
   Jäsenvaltioiden lainsäädännössä voidaan kuitenkin säätää, että yksinkertainen enemmistö ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista äänimääristä on riittävä, jos vähintään puolet merkitystä pääomasta on edustettuna. Lisäksi sovelletaan perustamiskirjan ja yhtiöjärjestyksen muuttamista koskevia sääntöjä.
   2.   Jos yhtiöissä on eri osakelajeja, päätös sulautumisesta on tehtävä toimittamalla erilliset äänestykset ainakin niiden eri lajia olevien osakkeiden omistajien keskuudessa, joiden oikeuksiin päätös vaikuttaa.
   3.   Edellä tarkoitettu päätös käsittää sekä sulautumissuunnitelman että mahdollisten sen toteuttamiseksi tarpeellisten perustamiskirjan ja yhtiöjärjestyksen muutosten hyväksymisen.
   8 artikla
   Jäsenvaltion lainsäädännössä ei tarvitse vaatia, että vastaanottavan yhtiön yhtiökokouksen on hyväksyttävä sulautuminen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)

               edellä 6 artiklassa tarkoitettu julkistaminen tapahtuu vastaanottavan yhtiön osalta viimeistään kuukautta ennen sitä sulautuvan yhtiön tai sulautuvien yhtiöiden yhtiökokousta, jossa on määrä päättää sulautumissuunnitelman hyväksymisestä;

               b)

               kaikilla vastaanottavan yhtiön osakkeenomistajilla on oikeus viimeistään kuukautta ennen a alakohdassa tarkoitettua ajankohtaa tutustua 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin vastaanottavan yhtiön kotipaikassa;

               c)

               vastaanottavan yhtiön osakkeenomistajilla, jotka yksin tai yhdessä omistavat vähimmäisosuuden merkitystä pääomasta, on oikeus vaatia, että vastaanottavan yhtiön yhtiökokous kutsutaan koolle päättämään sulautumisen hyväksymisestä. Vähimmäisosuutta ei saa asettaa viittä prosenttia suuremmaksi. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää, että äänivaltaa vailla olevia osakkeita ei oteta lukuun sitä laskettaessa.

         Ensimmäisen kohdan b alakohtaa sovellettaessa sovelletaan 11 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa.
   9 artikla
   1.   Jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön hallinto- tai johtoelimen on laadittava yksityiskohtainen kirjallinen kertomus, jossa selvitetään sulautumissuunnitelman ehtojen sekä erityisesti osakkeiden vaihtosuhteen oikeudelliset ja taloudelliset perustelut.
   Mainitussa kertomuksessa on myös selostettava mahdollisesti ilmenneet erityiset arvostusongelmat.
   2.   Jokaisen sulautumiseen osallistuvan yhtiön hallinto- tai johtoelimen on ilmoitettava yhtiönsä yhtiökokoukselle ja toisten sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden hallinto- tai johtoelimille mahdollisista varojen ja vastuiden olennaisista muutoksista sulautumissuunnitelman laatimispäivän ja sen päivän välisenä aikana, jona yhtiökokouksen on määrä päättää sulautumissuunnitelman hyväksymisestä, jotta viimeksi mainitut elimet voivat ilmoittaa niistä omille yhtiökokouksilleen.
   3.   Jäsenvaltiot voivat säätää, että 1 kohdassa tarkoitettua kertomusta ja/tai 2 kohdassa mainittuja tietoja ei vaadita, jos sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden kaikki osakkeenomistajat ja muiden äänioikeuden antavien arvopaperien haltijat suostuvat siihen.
   10 artikla
   1.   Yhden tai useamman riippumattoman asiantuntijan, jonka hallintoviranomainen tai tuomioistuin on määrännyt tai hyväksynyt ja joka toimii kunkin sulautumiseen osallistuvan yhtiön puolesta mutta siitä riippumattomana, on tarkastettava sulautumissuunnitelma ja annettava siitä kirjallinen lausunto osakkeenomistajille. Jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan kuitenkin säätää yhden tai useamman riippumattoman asiantuntijan määräämisestä kaikille sulautumiseen osallistuville yhtiöille yhteisesti, jos tuomioistuin tai hallintoviranomainen määrää asiantuntijat kaikkien yhtiöiden yhteisestä hakemuksesta. Tällaiset asiantuntijat voivat olla luonnollisia henkilöitä tai oikeushenkilöitä tai yhtiöitä sen mukaan kuin jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa lausunnossa asiantuntijoiden on lausuttava ainakin siitä, onko osakkeiden vaihtosuhde heidän käsityksensä mukaan kohtuullinen ja asiallisesti perusteltu. Lausunnossa on ainakin:

               a)

               ilmoitettava ne menetelmät, joilla on päädytty ehdotettuun vaihtosuhteeseen;

               b)

               lausuttava siitä, ovatko nämä menetelmät olleet tarkoituksenmukaisia kyseessä olevassa tapauksessa, ilmoitettava ne arvot, joihin on päädytty käyttämällä kutakin menetelmää, sekä lausuttava näkemyksensä näiden menetelmien merkityksestä suhteessa toisiinsa arvoa määritettäessä.

         Lausunnossa on myös selostettava mahdollisesti ilmenneet erityiset arvostusongelmat.
   3.   Jokaisella asiantuntijalla on oikeus saada sulautumiseen osallistuvilta yhtiöiltä kaikki tarpeelliset tiedot ja asiakirjat sekä suorittaa tarvittavat tutkimukset.
   4.   Sulautumissuunnitelman tarkastusta ja asiantuntijalausuntoa ei vaadita, jos kaikki sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden osakkeenomistajat ja muiden äänioikeuden tuottavien arvopaperien haltijat suostuvat siihen.
   11 artikla
   1.   Jokaisella osakkeenomistajalla on oikeus viimeistään kuukautta ennen sitä yhtiökokousta, jossa on määrä päättää sulautumissuunnitelman hyväksymisestä, tutustua yhtiön kotipaikassa ainakin seuraaviin asiakirjoihin:

               a)

               sulautumissuunnitelma;

               b)

               sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden kolmen viimeisen tilikauden tilinpäätökset ja toimintakertomukset;

               c)

               tarvittaessa välitilinpäätös päivältä, joka ei saa olla aikaisempi kuin sulautumissuunnitelman päiväystä edeltävän kolmannen kuukauden ensimmäinen päivä, jos viimeisin tilinpäätös on tilikaudelta, joka on päättynyt yli kuusi kuukautta ennen mainittua päivää;

               d)

               tarvittaessa 9 artiklassa tarkoitetut sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden hallinto- tai johtoelinten laatimat kertomukset;

               e)

               tarvittaessa 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lausunto.

         Ensimmäisen alakohdan c alakohtaa sovellettaessa välitilinpäätöstä ei vaadita, jos yhtiö julkaisee puolivuotiskatsauksen säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta 15 päivänä joulukuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY (11) 5 artiklan mukaisesti ja asettaa sen osakkeenomistajien saataville tämän kohdan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltiot voivat säätää, ettei välitilinpäätöstä vaadita, jos sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden kaikki osakkeenomistajat ja muiden äänioikeuden antavien arvopaperien haltijat suostuvat siihen.
   2.   Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettu välitilinpäätös on laadittava samoja menetelmiä ja kaavoja noudattaen kuin edellinen vuositase.
   Jäsenvaltion lainsäädännössä voidaan kuitenkin säätää, että:

               a)

               ei ole välttämätöntä inventoida varoja uudelleen;

               b)

               edellisen taseen mukaista arvostusta voidaan muuttaa ainoastaan kirjanpitoon tehtyjen merkintöjen mukaisesti; seuraavat seikat on kuitenkin otettava huomioon:

                           —

                           poistot ja varaukset välillä kuluneelta ajalta,

                           —

                           sellaiset merkittävät todellisten arvojen muutokset, jotka eivät käy ilmi kirjanpidosta.

         3.   Jokaisella osakkeenomistajalla on oikeus pyynnöstä saada vastikkeetta jäljennökset 1 kohdassa tarkoitetuista asiakirjoista tai, jos osakkeenomistaja niin haluaa, niiden osista.
   Jos osakkeenomistaja on antanut yhtiölle luvan toimittaa tiedot sähköisesti, tällaiset jäljennökset voidaan toimittaa sähköpostitse.
   4.   Yhtiö vapautetaan vaatimuksesta asettaa 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat saataville yhtiön kotipaikassa, jos se pitää ne saatavilla verkkosivustollaan yhtäjaksoisen ajan, joka alkaa vähintään kuukautta ennen päivää, jona sulautumissuunnitelmasta päättävä yhtiökokous on määrä järjestää, ja päättyy aikaisintaan tämän kokouksen päättyessä. Jäsenvaltiot eivät saa asettaa muita tämän vapautuksen myöntämistä koskevia vaatimuksia tai rajoituksia kuin ne, joita tarvitaan verkkosivuston turvallisuuden ja asiakirjojen aitouden varmistamiseksi, ja ne saavat asettaa tällaisia vaatimuksia tai rajoituksia vain siltä osin kuin ne ovat oikeassa suhteessa näiden tavoitteiden saavuttamiseen nähden.
   Edellä olevaa 3 kohtaa ei sovelleta, jos verkkosivusto antaa osakkeenomistajille koko tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun ajan mahdollisuuden ladata ja tulostaa 1 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja. Tässä tapauksessa jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää, että yhtiön on asetettava asiakirjat saataville yhtiön kotipaikassa siten, että ne ovat osakkeenomistajien käytettävissä.
   Jäsenvaltiot voivat vaatia yhtiöitä säilyttämään tietoja määrätyn ajan yhtiökokouksen jälkeen verkkosivustollaan. Jäsenvaltiot voivat määrittää seuraukset, joita teknisestä tai muusta syystä johtuvat väliaikaiset häiriöt verkkosivustolle pääsyssä aiheuttavat.
   12 artikla
   Sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden työntekijöiden oikeuksien suojaamista säännellään direktiivin 2001/23/EY mukaisesti.
   13 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden lainsäädännössä on järjestettävä riittävä suoja sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden velkojille, joiden saatavat ovat syntyneet ennen sulautumissuunnitelman julkaisemista, mutta eivät ole erääntyneet ennen sitä.
   2.   Tätä varten jäsenvaltioiden on lainsäädännössään säädettävä ainakin, että tällaisilla velkojilla on oikeus saada riittävät takeet, jos tällainen suoja on sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden rahoitusaseman vuoksi tarpeen eikä niillä vielä ole tällaisia takeita.
   Jäsenvaltioiden on säädettävä 1 kohdassa ja tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun suojan edellytyksistä. Jäsenvaltioiden on joka tapauksessa varmistettava, että velkojilla on valtuudet hakea asianmukaisilta hallinto- tai oikeusviranomaisilta riittäviä takeita edellyttäen, että velkojat voivat uskottavalla tavalla osoittaa, että niiden saatavat ovat sulautumisen vuoksi vaarassa jäädä saamatta eikä kyseiseltä yhtiöltä ole saatu riittäviä takeita.
   3.   Vastaanottavan ja sulautuvan yhtiön velkojien suoja voi olla erilainen.
   14 artikla
   Sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden joukkovelkakirjojen haltijoihin sovelletaan 13 artiklaa, jollei velkakirjanhaltijoiden kokous, kun kansallisessa lainsäädännössä on säännökset tällaisesta kokouksesta, tai kukin velkakirjanhaltija erikseen hyväksy sulautumista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tällaisten oikeuksien yhteistä käyttämistä koskevien säännösten soveltamista.
   15 artikla
   Sellaisten muiden arvopaperien kuin osakkeiden haltijoille, joihin liittyy erityisiä oikeuksia, on annettava vastaanottavassa yhtiössä ainakin vastaavat oikeudet kuin heillä oli sulautuvassa yhtiössä, jollei näiden arvopaperien haltijoiden kokous, kun kansallisessa lainsäädännössä on säännökset tällaisesta kokouksesta, tai kukin tällaisten arvopaperien haltija erikseen hyväksy näiden oikeuksien muuttamista taikka jollei heillä ole oikeutta saada vastaanottava yhtiö ostamaan takaisin heidän arvopaperinsa.
   16 artikla
   1.   Niissä jäsenvaltioissa, joiden lainsäädännössä ei ole säädetty sulautumisen laillisuuden hallinnollisesta tai oikeudellisesta ennakkovalvonnasta tai joissa tällainen valvonta ei koske kaikkia sulautumista varten vaadittavia toimia, on niiden yhtiökokousten pöytäkirjat, joissa päätetään sulautumisesta, sekä tarvittaessa myös yhtiökokousten jälkeinen sulautumissopimus vahvistettava virallisesti. Jos sulautumisesta ei tarvitse päättää kaikissa sulautumiseen osallistuvissa yhtiöissä, sulautumissuunnitelma on vahvistettava virallisesti.
   2.   Notaarin tai toimivaltaisen viranomaisen, jolla on oikeus vahvistaa virallisesti asiakirjoja, on tutkittava ja vahvistettava, että yhtiöltä, jonka osalta kyseinen asiakirja on laadittu, vaadittavat toimet ja muotoseikat on toteutettu ja ne ovat lainmukaisia ja että sulautumissuunnitelma on tehty ja se on lainmukainen.
   17 artikla
   Jäsenvaltioiden lainsäädännössä on säädettävä siitä, milloin sulautuminen tulee voimaan.
   18 artikla
   1.   Sulautuminen on julkistettava kaikkien sulautumiseen osallistuvien yhtiöiden osalta noudattaen jäsenvaltion lainsäädännössä säädettyä, direktiivin 2009/101/EY 3 artiklan mukaista menettelyä.
   2.   Vastaanottava yhtiö voi huolehtia sulautuvaa yhtiötä tai sulautuvia yhtiöitä koskevista julkistamistoimista.
   19 artikla
   1.   Sulautumisella on seuraavat suoraan laista johtuvat ja samanaikaiset vaikutukset:

               a)

               sekä sulautuvan ja vastaanottavan yhtiön välillä että suhteessa ulkopuolisiin kaikki sulautuvan yhtiön varat ja vastuut siirtyvät vastaanottavalle yhtiölle;

               b)

               sulautuvan yhtiön osakkeenomistajista tulee vastaanottavan yhtiön osakkeenomistajia;

               c)

               sulautuva yhtiö lakkaa.

         2.   Vastaanottavan yhtiön osakkeisiin ei saa vaihtaa sellaisia sulautuvan yhtiön osakkeita, jotka:

               a)

               vastaanottava yhtiö omistaa itse tai sellaisen henkilön kautta, joka toimii omissa nimissään mutta sen lukuun; tai

               b)

               sulautuva yhtiö omistaa itse tai sellaisen henkilön kautta, joka toimii omissa nimissään mutta sen lukuun.

         3.   Edellä sanottu ei vaikuta sellaisen jäsenvaltioiden lainsäädännön soveltamiseen, jonka mukaan sulautuvan yhtiön tiettyjen varojen, oikeuksien ja velvollisuuksien siirtäminen pätevästi suhteessa sivullisiin on tehtävä määrätyssä muodossa. Vastaanottava yhtiö voi huolehtia näiden muotovaatimusten täyttämisestä; jäsenvaltioiden lainsäädännössä voidaan kuitenkin sallia, että sulautuva yhtiö jatkaa muotovaatimusten täyttämiseksi tarvittavien toimien suorittamista rajoitetun ajan, joka ei saa muissa kuin poikkeustapauksissa olla pidempi kuin kuusi kuukautta sulautumisen voimaantulosta.
   20 artikla
   Jäsenvaltioiden lainsäädännössä on oltava säännökset ainakin sulautuvan yhtiön hallinto- ja johtoelinten jäsenten yksityisoikeudellisesta vastuusta suhteessa tämän yhtiön osakkeenomistajiin sillä perusteella, että nämä jäsenet ovat sulautumisen valmistelussa ja toteuttamisessa menetelleet virheellisesti.
   21 artikla
   Jäsenvaltioiden lainsäädännössä on oltava säännökset ainakin niiden asiantuntijoiden, jotka 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti antavat lausunnon sulautuvan yhtiön osalta, yksityisoikeudellisesta vastuusta suhteessa tämän yhtiön osakkeenomistajiin sillä perusteella, että nämä asiantuntijat ovat tehtävässään menetelleet virheellisesti.
   22 artikla
   1.   Jäsenvaltiot saavat säätää sulautumisen pätemättömyydestä vain noudattaen seuraavia säännöksiä:

               a)

               pätemättömyys on todettava tuomioistuimen ratkaisulla;

               b)

               sulautumiset, jotka ovat tulleet voimaan 17 artiklan mukaisesti, voidaan todeta pätemättömiksi vain niiden laillisuuden oikeudellisen tai hallinnollisen ennakkovalvonnan puutteen tai virallisen vahvistamisen puutteen perusteella tai jos näytetään, että yhtiökokouksen päätös on pätemätön tai moitteenvarainen kansallisen oikeuden mukaan;

               c)

               oikeudenkäyntiä pätemättömyyden toteamiseksi ei saa panna vireille myöhemmin kuin kuusi kuukautta sen jälkeen, kun sulautuminen on tullut voimaan suhteessa siihen, joka vetoaa pätemättömyyteen, tai jos puutteet on oikaistu;

               d)

               jos puute, jonka perusteella sulautuminen voidaan todeta pätemättömäksi, voidaan oikaista, toimivaltaisen tuomioistuimen on asetettava kyseessä oleville yhtiöille määräaika sitä varten;

               e)

               ratkaisu, jolla sulautuminen todetaan pätemättömäksi, on julkistettava noudattaen jäsenvaltion lainsäädännössä säädettyä, direktiivin 2009/101/EY 3 artiklan mukaista menettelyä;

               f)

               jos ulkopuolinen saa kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tällaiseen ratkaisuun, muutosta on haettava kuudessa kuukaudessa siitä, kun ratkaisu on julkistettu direktiivissä 2009/101/EY säädetyllä tavalla;

               g)

               ratkaisu, jolla sulautuminen todetaan pätemättömäksi, ei sellaisenaan vaikuta sellaisten vastaanottavan yhtiön tekemien tai sen kanssa tehtyjen sitoumusten pätevyyteen, jotka ovat syntyneet ennen kuin ratkaisu on julkaistu mutta sulautumisen voimaantulopäivän jälkeen;

               h)

               sulautumiseen osallistuvat yhtiöt vastaavat yhteisvastuullisesti vastaanottavan yhtiön g alakohdassa tarkoitetuista velvoitteista.

         2.   Jäsenvaltioiden lainsäädännössä voidaan 1 kohdan a alakohdasta poiketen säätää myös, että hallintoviranomainen voi todeta sulautumisen pätemättömäksi, jos sen päätökseen voidaan hakea muutosta tuomioistuimelta. Mitä 1 kohdan b ja d–h alakohdassa säädetään, koskee vastaavasti tällaista hallintoviranomaista. Tällaista menettelyä pätemättömyyden toteamiseksi ei saa aloittaa myöhemmin kuin kuusi kuukautta sulautumisen voimaantulopäivän jälkeen.
   3.   Jäsenvaltioiden sellaisen lainsäädännön soveltamista, jonka mukaan sulautuminen voidaan todeta pätemättömäksi muunlaisessakin valvonnassa kuin sen laillisuuden oikeudellisessa tai hallinnollisessa ennakkovalvonnassa, ei rajoiteta.
   IV   LUKU

      SULAUTUMINEN PERUSTAMALLA UUSI YHTIÖ

   23 artikla
   1.   Sulautumiseen perustamalla uusi yhtiö sovelletaan tämän direktiivin 5, 6, 7 ja 9–22 artiklaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 2009/101/EY 12 ja 13 artiklan soveltamista. Tällöin se, mitä ”sulautumiseen osallistuvista yhtiöistä” ja ”sulautuvasta yhtiöstä” säädetään, koskee yhtiöitä, jotka lakkaavat, ja mitä ”vastaanottavasta yhtiöstä” säädetään, koskee uutta yhtiötä.
   Tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdan a alakohtaa sovelletaan myös uuteen yhtiöön.
   2.   Jokaisen lakkaavan yhtiön yhtiökokouksen on hyväksyttävä sulautumissuunnitelma ja, jos ne ovat erillisessä asiakirjassa, uuden yhtiön perustamiskirja tai ehdotus perustamiskirjaksi sekä uuden yhtiön yhtiöjärjestys tai ehdotus yhtiöjärjestykseksi.
   V   LUKU

      YHTIÖN HANKKIMINEN, JOS HANKKIVA YHTIÖ OMISTAA VÄHINTÄÄN 90 PROSENTTIA HANKITTAVAN YHTIÖN OSAKKEISTA

   24 artikla
   Jäsenvaltioiden on annettava lainsäädäntönsä alaisten yhtiöiden osalta säännökset menettelystä, jossa yksi tai useampi yhtiö purkautuen selvitysmenettelyttä siirtää kaikki varansa ja vastuunsa toiselle yhtiölle, joka omistaa kaikki sen osakkeet ja muut arvopaperit, jotka oikeuttavat äänestämään yhtiökokouksessa. Tällaiseen menettelyyn sovelletaan III luvun säännöksiä. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan saa asettaa 5 artiklan 2 kohdan b, c ja d alakohdassa, 9 ja 10 artiklassa, 11 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdassa, 19 artiklan 1 kohdan b alakohdassa eikä 20 ja 21 artiklassa säädettyjä vaatimuksia.
   25 artikla
   Jäsenvaltiot eivät saa soveltaa 7 artiklaa 24 artiklassa tarkoitettuihin toimiin, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)

               edellä 6 artiklassa tarkoitettu julkistaminen tapahtuu jokaisen menettelyyn osallistuvan yhtiön osalta viimeistään kuukautta ennen kuin menettely tulee voimaan;

               b)

               vastaanottavan yhtiön kaikilla osakkeenomistajilla on oikeus viimeistään kuukautta ennen kuin menettely tulee voimaan tutustua 11 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin yhtiön kotipaikassa;

               c)

               8 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohtaa sovelletaan.

         Tämän artiklan ensimmäisen kohdan b alakohtaa sovellettaessa sovelletaan 11 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa.
   26 artikla
   Jäsenvaltiot voivat soveltaa 24 ja 25 artiklaa menettelyyn, jossa yksi tai useampi yhtiö purkautuen selvitysmenettelyttä siirtää kaikki varansa ja vastuunsa toiselle yhtiölle, jos sulautuvan yhtiön tai yhtiöiden kaikki 24 artiklassa tarkoitetut osakkeet ja muut arvopaperit ovat vastaanottavan yhtiön tai sellaisten henkilöiden hallussa, jotka hallitsevat niitä omissa nimissään mutta vastaanottavan yhtiön lukuun.
   27 artikla
   Jos hankkimalla tapahtuvan sulautumisen toteuttaa yhtiö, joka omistaa vähintään 90 prosenttia osakkeista tai muista arvopapereista, jotka oikeuttavat äänestämään sulautuvan yhtiön tai sulautuvien yhtiöiden yhtiökokouksessa, muttei kaikkia niistä, jäsenvaltiot eivät saa vaatia, että vastaanottavan yhtiön yhtiökokous hyväksyy sulautumisen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)

               edellä 6 artiklassa tarkoitettu julkistaminen tapahtuu vastaanottavan yhtiön osalta viimeistään kuukautta ennen sitä päivää, jolloin sulautuvan yhtiön tai sulautuvien yhtiöiden yhtiökokouksen on määrä päättää sulautumissuunnitelmasta;

               b)

               kaikilla vastaanottavan yhtiön osakkeenomistajilla on oikeus viimeistään kuukautta ennen a alakohdassa tarkoitettua päivää tutustua 11 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa ja tarvittaessa sen c, d ja e alakohdassa tarkoitettuihin asiakirjoihin yhtiön kotipaikassa;

               c)

               8 artiklan ensimmäisen kohdan c alakohtaa sovelletaan.

         Tämän artiklan ensimmäisen kohdan b alakohtaa sovellettaessa sovelletaan 11 artiklan 2, 3 ja 4 kohtaa.
   28 artikla
   Jäsenvaltiot eivät saa asettaa 9, 10 ja 11 artiklan mukaisia vaatimuksia 27 artiklassa tarkoitetussa sulautumisessa, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

               a)

               sulautuvan yhtiön osakkeenomistajien vähemmistöllä on oikeus saada vastaanottava yhtiö hankkimaan heidän osakkeensa;

               b)

               heillä on tätä oikeuttaan käyttäessään oikeus saada osakkeidensa arvoa vastaava vastike;

               c)

               jos vastikkeesta on erimielisyyttä, tuomioistuin tai jäsenvaltion tätä tarkoitusta varten nimeämä hallintoviranomainen voi päättää sen suuruudesta.

         Jäsenvaltion ei tarvitse soveltaa ensimmäistä kohtaa, mikäli jäsenvaltion lait antavat vastaanottavalle yhtiölle oikeuden ilman aikaisempaa julkista ostotarjousta vaatia kaikkia sulautuvan yrityksen tai sulautuvien yritysten jäljellä olevien arvopaperien haltijoita myymään kyseiset arvopaperit sille ennen sulautumista käypään hintaan.
   29 artikla
   Jäsenvaltiot voivat soveltaa 27 ja 28 artiklaa menettelyyn, jossa yksi tai useampi yhtiö purkautuen selvitysmenettelyttä siirtää kaikki varansa ja vastuunsa toiselle yhtiölle, jos sulautuvan yhtiön tai sulautuvien yhtiöiden 27 artiklassa tarkoitetuista osakkeista ja muista arvopapereista vähintään 90 prosenttia, eivät kuitenkaan kaikki, on vastaanottavan yhtiön tai sellaisten henkilöiden hallussa, jotka hallitsevat niitä omissa nimissään mutta vastaanottavan yhtiön lukuun.
   VI   LUKU

      MUUT SULAUTUMISENA PIDETTÄVÄT MENETTELYT

   30 artikla
   Jos 2 artiklassa tarkoitetussa menettelyssä jäsenvaltion lainsäädännön mukaan rahakorvauksen määrä saa olla enemmän kuin 10 prosenttia, sovelletaan, mitä III ja IV luvussa sekä 27, 28 ja 29 artiklassa säädetään.
   31 artikla
   Jos jäsenvaltion lainsäädännön mukaan jokin 2, 24 tai 30 artiklassa tarkoitettu menettely on mahdollinen ilman, että jokainen varansa ja vastuunsa siirtävä yhtiö lakkaa, III luvun muita säännöksiä kuin 19 artiklan 1 kohdan c alakohtaa sekä IV ja V lukua sovelletaan soveltuvin osin.
   VII   LUKU

      LOPPUSÄÄNNÖKSET

   32 artikla
   Kumotaan direktiivi 78/855/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä I olevassa A osassa tarkoitetuilla säädöksillä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä I olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava siinä mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä.
   Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä II olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
   33 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2011.
   34 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 5 päivänä huhtikuuta 2011.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         GYŐRI E.

      (1)  EUVL C 51, 17.2.2011, s. 36.

      (2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 18. tammikuuta 2011 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 21. maaliskuuta 2011.

      (3)  EYVL L 295, 20.10.1978, s. 36.

      (4)  Katso liitteessä I oleva A osa.

      (5)  EYVL 2, 15.1.1962, s. 36/62.

      (6)  EYVL L 65, 14.3.1968, s. 8.

      (7)  EYVL L 26, 31.1.1977, s. 1.

      (8)  EYVL L 222, 14.8.1978, s. 11.

      (9)  EYVL L 82, 22.3.2001, s. 16.

      (10)  EUVL L 258, 1.10.2009, s. 11.

      (11)  EUVL L 390, 31.12.2004. s. 38.

      LIITE I
      A   OSA

         Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

      (32 artiklassa tarkoitettu)

                  Neuvoston direktiivi 78/855/ETY
                  (EYVL L 295, 20.10.1978, s. 36).

                  Vuoden 1979 liittymisasiakirjan liitteessä I oleva III.C kohta

                     EYVL L 291, 19.11.1979, s. 89).

                  Vuoden 1985 liittymisasiakirjan liitteessä I oleva II.d kohta
                  (EYVL L 302, 15.11.1985, s. 157).

                  Vuoden 1994 liittymisasiakirjan liitteessä I oleva XI.A.3 kohta
                  (EYVL C 241, 29.8.1994, s. 194).

                  Vuoden 2003 liittymisasiakirjan liitteessä II oleva 4.A.3 kohta
                  (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 338).

                  Neuvoston direktiivi 2006/99/EY
                  (EUVL L 363, 20.12.2006, s. 137).

                  Ainoastaan 1 artiklassa ja liitteen A jakson 3 kohdassa direktiiviin 78/855/ETY tehtyjen viittausten osalta.

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/63/EY
                  (EUVL L 300, 17.11.2007, s. 47).

                  Ainoastaan 2 artikla

                  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/109/EY
                  (EUVL L 259, 2.10.2009, s. 14).

                  Ainoastaan 2 artikla

            B   OSA

         Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

      (32 artiklassa tarkoitetut)

                  Direktiivi

                  Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

                  78/855/ETY

                  13 päivä lokakuuta 1981

                  2006/99/EY

                  1 päivä tammikuuta 2007

                  2007/63/ΕΥ

                  31 päivä joulukuuta 2008

                  2009/109/EY

                  30 päivä kesäkuuta 2011

      LIITE II

         Vastaavuustaulukko

                  Direktiivi 78/855/ETY

                  Tämä direktiivi

                  1 artikla

                  1 artikla

                  2–4 artikla

                  2–4 artikla

                  5–22 artikla

                  5–22 artikla

                  23 artiklan 1 kohta

                  23 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

                  23 artiklan 2 kohta

                  23 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

                  23 artiklan 3 kohta

                  23 artiklan 2 kohta

                  24–29 artikla

                  24–29 artikla

                  30–31 artikla

                  30–31 artikla

                  32 artikla

                  —

                  —

                  32 artikla

                  —

                  33 artikla

                  33 artikla

                  34 artikla

                  —

                  Liite I

                  —

                  Liite II


Avis juridique important

|

31970L0311

Neuvoston direktiivi 70/311/ETY, annettu 8 päivänä kesäkuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ohjauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 133 , 18/06/1970 s. 0010 - 0013 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 1 s. 0139  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1970(II) s. 0323  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 1 s. 0139  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1970(II) s. 0375  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0093  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0221  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0221

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 8 päivänä kesäkuuta 1970,moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen ohjauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (70/311/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen on kansallisen lainsäädännön mukaan täytettävä, liittyvät muun muassa niiden ohjauslaitteisiin, janämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain; sen vuoksi on tarpeen, että jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset joko voimassa olevien määräystensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetussa neuvoston direktiivissä 70/156/ETY(3) säädetty ETY-tyyppihyväksyntämenettely voidaan ottaa käyttöön kaikkien ajoneuvotyyppien osalta,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTässä direktiivissä `ajoneuvolla` tarkoitetaan kaikkia tie- liikenteeseen tarkoitettuja vähintään nelipyöräisiä moottoriajoneuvoja, joiden suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, ja niiden perävaunuja, lukuun ottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maataloustraktoreita ja -työkoneita ja moottorityökoneita.2 artiklaJäsenvaltio ei saa evätä ajoneuvolta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää ohjauslaitteisiin liittyvistä syistä, jos ohjauslaitteet vastaavat liitteessä esitettyjä vaatimuksia.3 artiklaTarvittavat muutokset liitteen vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden antamat tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle.Tehty Luxemburgissa 8 päivänä kesäkuuta 1970.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. HARMEL(1) EYVL N:o C 160, 18.12.1969, s. 7(2) EYVL N:o C 10, 27.1.1970, s. 18(3) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1LIITE1 MÄÄRITELMÄT 1.1 Ohjauslaite`Ohjauslaitteella` tarkoitetaan laitteita, joiden tarkoituksena on muuttaa ajoneuvon liikkumissuuntaa.Ohjauslaite voi käsittää:- ohjauspyörän;- ohjausvaihteen;- ohjattavat pyörät;- tarvittaessa lisä- tai erillistehoa tuottavan erityislaitteen;1.1.1 Ohjauspyörä`Ohjauspyörällä` tarkoitetaan laitetta, jota ajoneuvon kuljettaja käyttää ajoneuvon ohjaustarkoituksessa.1.1.2 Ohjausvaihde1.1.2.1 `Ohjausvaihteella` tarkoitetaan moottoriajoneuvojen osalta kaikkia ohjauspyörän ja ohjattavien pyörien välillä olevia osia, lukuun ottamatta 1.1.4 kohdassa tarkoitettuja erityislaitteita. Ohjausvaihde saa olla mekaaninen, hydraulinen, pneumaattinen, sähköinen tai yhdistelmä joistakin näistä.1.1.2.2 `Ohjausvaihteella` tarkoitetaan perävaunujen osalta kaikkia niitä osia, jotka välittävät ajoneuvon liikkumissuunnan muuttamiseksi tarvittavan voiman ohjattuihin pyöriin.1.1.3 Ohjattavat pyörät`Ohjattavilla pyörillä` tarkoitetaan pyöriä, joita voidaan kääntää suoraan tai epäsuorasti suhteessa ajoneuvoon sen liikkumissuunnan muuttamiseksi.1.1.4 Erityislaite`Erityislaitteella` tarkoitetaan sitä osaa ohjauslaitteesta, joka tuottaa lisä- tai erillistehoa. Lisä- tai erillistehoa voidaan tuottaa millä tahansa mekaanisella, hydraulisella, pneumaattisella tai sähköisellä järjestelmällä, tai näiden yhdistelmällä (kuten öljypumpulla, ilmapumpulla tai akulla).1.2 Erityyppisiä ohjauslaitteita1.2.1 Ohjattavien pyörien kääntämisen aikaansaamiseksi tarvittavan teholähteen mukaan erotetaan seuraavat ohjauslaitteiden tyypit:1.2.1.1 `käsikäyttöinen ohjauslaite`, jossa ohjausvoima saadaan aikaan ainoastaan kuljettajan lihasvoimasta;1.2.1.2 `tehostettu ohjauslaite`, jossa ohjausvoima saadaan aikaan sekä kuljettajan lihasvoimasta että 1.1.4 kohdassa määritellyillä erityislaitteilla;1.2.1.3 `servo-ohjauslaite`, jossa ohjausvoima saadaan aikaan ainoastaan 1.1.4 kohdassa määritellyillä erityislaitteilla.1.3 Ohjausvoima`Ohjausvoimalla` tarkoitetaan ajoneuvon kuljettajan ohjauspyörää käyttäen aikaan saamaa voimaa ajoneuvon ohjaustarkoituksessa.2 RAKENNE-, ASENNUS- JA TARKASTUSVAATIMUKSET 2.1 Yleinen vaatimus2.1.1 Ohjauslaitteiden on turvattava ajoneuvon helppo ja turvallinen ohjaaminen; ajoneuvossa on tarvittaessa oltava tehostettu ohjauslaite.2.2 Erityiset vaatimukset2.2.1 Ohjauspyörä2.2.1.1 Ohjauspyörää on voitava käyttää ja käsitellä helposti. Ohjauspyörän on oltava suunniteltu siten, että se mahdollistaa asteittaisen kääntämisen. Ohjauspyörän liikkumissuunnan on selvästi vastattava toivottua ajoneuvon liikkumissuunnan muutosta.2.2.1.2 Sellaisen kääntöympyrän saavuttamiseksi, jonka säde on suoraan ajoneuvosta tarkastettuna 12 metriä, ohjausvoima ei saa olla yli 25 kilogrammaa. Kun kyse on tehostetuista ohjauslaitteista, ja jos lisätehon välitys lakkaa, vaadittu ohjausvoima ei saa olla yli 60 kilogrammaa.2.2.1.3 Edellä 2.2.1.2 kohdassa esitetyn vaatimuksen tarkastamiseksi, ajoneuvolla on ajettava 10 km/h nopeudella lähtien suorassa linjassa ympyrä. Ohjauspyörään kohdistuva ohjausvoima otetaan huomioon siitä ajankohdasta alkaen, jolloin ohjauspyörä on asennossa, jolla saavutetaan säteeltään 12 metrin kääntöympyrä; näin saatu ohjausvoima ei saa ylittää määrättyjä arvoja. Liikkeen kesto (aika siitä, kun ohjauspyörää käännetään ensimmäisen kerran, siihen kun se saavuttaa asennon, jossa mittaukset otetaan) ei saa ylittää neljää sekuntia tavanomaisessa tapauksessa eikä kuutta sekuntia lisätehon välityksen lakatessa. Liike on tehtävä kerran oikealle ja kerran vasemmalle.Testiä varten ajoneuvo kuormataan sallittuun suurimpaan suunnittelupainoonsa, ja rengaspaineiden sekä akselien painojakauman on oltava valmistajan suosituksen mukainen.2.2.2 Ohjausvaihde2.2.2.1 Ajoneuvoa on pystyttävä ohjaamaan, vaikka ohjausvaihteen hydrauliset, pneumaattiset tai sähköiset osat lakkaisivat toimimasta kokonaan tai osittain.2.2.2.2 Mekaanisen ohjausvaihteen on oltava suunniteltu siten, että se täyttää kaikki vahvistetut vaatimukset. Sen on oltava helposti huollettavissa ja tarkastettavissa.2.2.3 Ohjattavat pyörät2.2.3.1 Takapyörät eivät saa olla ainoat ohjattavissa olevat pyörät. Tätä vaatimusta ei sovelleta puoliperävaunuihin.2.2.3.2 Moottoriajoneuvoille, joissa myös takapyörät ovat ohjattavissa, on tehtävä seuraava testi:2.2.3.2.1 Kuljettajan on pystyttävä pitämään takapyörät suorassa linjassa tekemättä muita kuin tavanomaisia korjauksia, tasaisella ja vaakasuoralla tiellä 80 km/h tai suurimmalla rakenteellisella nopeudella, jos se on alle 80 km/h.2.2.3.3 Perävaunuille on tehtävä 2.2.3.2.1 kohdassa tarkoitettu testi 80 km/h tai suurimmalla rakenteellisella nopeudella, jos se on alle 80 km/h, seuraavissa tapauksissa:- jos perävaunussa on useampi kuin yksi akseli ohjattavilla pyörillä,- jos puoliperävaunussa on ainakin yksi akseli ohjattavilla pyörillä.2.2.4 Erityislaitteet2.2.4.1 Servo-ohjauslaitteet eivät ole sallittuja.2.2.4.2 Jos tehostetuissa ohjauslaitteissa ei itsessään ole lisävoiman lähdettä, on siinä oltava energianvarauslaite. Jos voimanlähteenä käytetään paineilmaa, paineilmasäiliön on oltava suojattu takaiskuventtiilillä.2.2.4.3 Ajoneuvoa on kyettävä ohjaamaan, vaikka erityislaitteet lakkaisivat toimimasta.


Avis juridique important

|

31986L0299

Neljäs komission direktiivi 86/299/ETY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1986, suurimmista sallituista haitallisten aineiden ja tuotteiden pitoisuuksista rehuissa annetun neuvoston direktiivin 74/63/ETY liitteen muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 189 , 11/07/1986 s. 0040 - 0041 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 21 s. 0137  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 21 s. 0137

NELJÄS KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 3 päivänä kesäkuuta 1986,suurimmista sallituista haitallisten aineiden ja tuotteiden pitoisuuksista rehuissa annetun neuvoston direktiivin 74/63/ETY liitteen muuttamisesta (86/299/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon suurimmista sallituista haitallisten aineiden ja tuotteiden pitoisuuksista rehuissa 17 päivänä joulukuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 74/63/ETY (), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella ETY:n N:o 3768/85 (), ja erityisesti sen 6 artiklan,sekä katsoo, ettädirektiivissä 74/63/ETY säädetään, että liitteen sisältö on mukautettava jatkuvasti vastaamaan tieteellisen ja teknisen tiedon kehitystä,jos täydennysrehuista ei ole annettu erityissäännöksiä, niiden ei tule käyttöohjeissa edellytetyn laimentamisen jälkeen sisältää haitallisia aineita ja tuotteita yli niiden enimmäispitoisuuksien, jotka on sallittu täysrehuille niitä koskevan direktiivin liitteessä,kyseisen säännön noudattaminen ei aina riitä takaamaan täydennysrehuille säädettyjen enimmäispitoisuuksien noudattamista sellaisissa tapauksissa, joissa täydennysrehut sisältyvät päiväannokseen, joka sisältää myös muita saastuneita rehuja; sen vuoksi on tarpeen rajoittaa tiettyjen haitallisten aineiden ja tuotteiden esiintymistä tiivisteissä säätämällä niille asianmukaiset enimmäispitoisuudet, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän rehukomitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivin 74/63/ETY liitettä tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava voimaan 1 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1987. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.3 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 1986.Komission puolestaFrans ANDRIESSENVarapuheenjohtaja() EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 31() EYVL N:o L 362, 31.12.1985, s. 8LIITE1. Liitteessä olevassa A osassa "Aineet (ionit tai alkuaineet)":>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2. Korvataan B osan "Tuotteet" 1 kohdassa "Aflatoksiini" lypsykarjan osalta "Rehut"-sarakkeessa sana "Täydennysrehut" ja "Enimmäispitoisuus"- sarakkeessa luku "0,01" seuraavalla:>TAULUKON PAIKKA>


Avis juridique important

|

31998L0039

Komission direktiivi 98/39/EY, annettu 5 päivänä kesäkuuta 1998, pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/321/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 170 , 16/06/1998 s. 0015 - 0015

KOMISSION DIREKTIIVI 98/39/EY,annettu 5 päivänä kesäkuuta 1998,pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/321/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden ohjauslaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä toukokuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/321/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/54/EY (2), ja erityisesti sen 4 artiklan,sekä katsoo, ettänykyisin olisi katsottava, että moottorin lakatessa toimimasta se voi aiheuttaa tehostettuun ohjaukseen käytettävän erityislaitteen toimintahäiriön, joka voi lukita ohjauksen,tämän vuoksi olisi muutettava direktiiviä 75/321/ETY, jatämän direktiivin säännökset ovat direktiivillä 74/150/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/54/EY, perustetun tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Korvataan direktiivin 75/321/ETY liitteen 2.2.4.1.2 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti:"Jos traktoriin on asennettu 1.2.1.3 kohdassa määritelty servo-ohjauslaite, ja edellyttäen että tällaisessa laitteessa on täysin hydraulinen ohjausvaihde, erityislaitteen tai moottorin lakatessa toimimasta on oltava mahdollista suorittaa kaksi 2.2.1.3 kohdassa määriteltyä toimenpidettä erityistä lisälaitetta käyttäen."2 artikla 1. Alkaen 1 päivästä toukokuuta 1999 jäsenvaltiot eivät saa- evätä traktorityypiltä EY-tyyppihyväksyntää, direktiivin 74/150/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa tai kansallista tyyppihyväksyntää eivätkä- kieltää traktoreiden ensimmäistä käyttöönottoa,jos kyseiset traktorit ovat direktiivin 75/321/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaiset.2. Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1999 jäsenvaltiot- eivät saa enää myöntää traktorityypille direktiivin 74/150/ETY 10 artiklan 1 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 75/321/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen, ja- saavat evätä traktorityypiltä kansallisen tyyppihyväksynnän, jos kyseinen traktorityyppi ei ole direktiivin 75/321/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen.3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 1999. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 5 päivänä kesäkuuta 1998.Komission puolestaMartin BANGEMANNKomission jäsen(1) EYVL L 147, 9.6.1975, s. 24(2) EYVL L 277, 10.10.1997, s. 24(3) EYVL L 84, 28.3.1974, s. 10