Avis juridique important

|

31982L0244

Komission direktiivi 82/244/ETY, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1982, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/756/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen

Virallinen lehti nro L 109 , 22/04/1982 s. 0031 - 0042 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 12 s. 0005  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 12 s. 0148  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 12 s. 0005  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 12 s. 0148

KOMISSION DIREKTIIVI,annettu 17 päivänä maaliskuuta 1982,moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/756/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (82/244/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, JOKAottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 80/1267/ETY(2) ja Kreikan liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 11 artiklan,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/756/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 80/233/ETY(4), ja erityisesti sen 4 artiklan,sekä katsoo, ettäsaadun kokemuksen perusteella ja ottaen huomioon tekniikan kehitys nyt on mahdollista täydentää tiettyjä vaatimuksia sekä saattaa ne paremmin vastaamaan todellisia testausolosuhteita sekä tiukentaa niitä ajoneuvoissa olevien henkilöiden ja muiden tienkäyttäjien turvallisuuden lisäämiseksi, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat moottoriajoneuvoja koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivin 76/756/ETY liitteitä I ja II tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla1. Jäsenvaltio ei saa 1 päivästä lokakuuta 1982 alkaen direktiivin 76/756/ETY liitteessä I olevassa 1.5.7-1.5.20 kohdassa lueteltujen pakollisten tai vapaaehtoisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennukseen liittyvistä syistä:- evätä ajoneuvotyypiltä ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää, kieltäytyä antamasta direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa, taikka- kieltää tällaisten ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemista,jos kyseisten valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus tämäntyyppiseen ajoneuvoon tai tämäntyyppisiin ajoneuvoihin vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.2. Alkaen 1 päivästä tammikuuta 1983 jäsenvaltio:- ei saa enää antaa direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan 1 kohdan viimeisessä luetelmakohdassa tarkoitettua asiakirjaa sellaiselle ajoneuvotyypille, jonka edellä tarkoitettujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia,- saa evätä kansallisen tyyppihyväksynnän sellaiselta ajoneuvotyypiltä, jonka edellä tarkoitettujen valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennus ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.3. Jäsenvaltio saa 1 päivästä lokakuuta 1984 alkaen kieltää sellaisten ajoneuvojen ensimmäistä kertaa liikkeelle laskemisen, joiden direktiivin 70/156/ETY 10 artiklassa tarkoitettu valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennusta koskeva todistus on annettu 1 päivän lokakuuta 1979 jälkeen, jos näiden laitteiden asennus ei vastaa tämän direktiivin vaatimuksia.3 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan viimeistään 1 päivänä lokakuuta 1982 ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle.Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 1982.Komission puolestaKarl-Heinz NARJESKomission jäsen(1) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1(2) EYVL N:o L 375, 31.12.1980, s. 34(3) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 1(4) EYVL N:o L 51, 25.2.1980, s. 8LIITE Muutokset direktiivin 76/756/ETY liitteeseenLIITE I: VALAISIMIEN JA MERKKIVALOLAITTEIDEN ASENNUSMuutetaan 1.1 kohta seuraavasti:"1.1 Ajoneuvotyyppi valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osaltaAjoneuvotyypillä valaisimien ja merkkivalolaitteiden asennuksen osalta tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan olennaisesti 1.1.1-1.1.4 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta.Eri tyyppisinä ajoneuvoina ei pidetä ajoneuvoja, jotka poikkeavat toisistaan 1.1.1-1.1.4 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta, mutta eivät sellaisella tavalla, että se johtaisi ajoneuvotyypille määrättyjen valaisimien tyypin, lukumäärän, sijainnin ja geometrisen näkyvyyden ja lähivalaisimen kulman muuttumiseen, eikä ajoneuvoja, joihin lisävalaisimet on tai ei ole asennettu."Lisätään 1.1.2 kohdan jälkeen uusi 1.1.3 ja 1.1.4 kohta seuraavasti:"1.1.3 ajovalaisimien suuntausjärjestelmä,1.1.4 jousitusjärjestelmä."Muutetaan 1.10.4 kohta seuraavasti:"1.10.4 sivusuuntavalaisimien, äärivalaisimien, etu- ja takavalaisimien, pysäköintivalaisimien ja heijastimien muodostamia ulkonemia."Muutetaan 2.2.4 kohta seuraavasti:"2.2.4 rakennepiirustukset jokaiselle erilliselle valaisimelle, jotka osoittavat 1.6 kohdassa määritellyt valaisevat pinnat, 1.7 kohdassa määritellyn vertailuakselin sekä 1.8 kohdassa määritellyn vertailukeskipisteen.Nämä tiedot eivät ole tarpeen takarekisterikilven valaisimelle (1.5.14 kohta)."Muutetaan 4.2.6.1 kohta seuraavasti:"4.2.6.1 Alkusuuntauksen säätämisen jälkeen on mitattava lähivalaisimen pystysuora suuntaus staattisissa olosuhteissa kaikissa lisäyksessä 1 määritellyissä kuormitusolosuhteissa. Sen on oltava -0,5 - -2,5 % ilman käsivälitteistä säätämistä. Alkusäädön on oltava -1 - -1,5 % "kuormaamattomassa ajoneuvossa" yhden henkilön ollessa kuljettajan paikalla. Valmistajan on eriteltävä jokaisen ajoneuvotyypin alkusäädöt ja nämä on merkittävä selvästi helposti luettavalla tavalla ja pysyvästi, jokaisessa ajoneuvossa joko ajovalaisimien tai valmistajan laatan läheisyydessä lisäyksessä 6 esitetyllä kuvatunnuksella."Muutetaan 4.2.6.2.2 kohta seuraavasti:"4.2.6.2.2. Laitteet, jotka on säädetty käsivälitteisesti, joko jatkuvasti tai ei-jatkuvasti, on kuitenkin hyväksyttävä edellyttäen, että niissä on pysäytysasento, jossa valaisimet voidaan palauttaa 4.2.6.1 kohdassa määriteltyyn alkusuuntaukseen tavallisia säätöruuveja käyttämällä. Kyseisiä käsivälitteisesti säädettäviä laitteita on voitava säätää kuljettajan istuimelta käsin. Laitteissa, joita voidaan säätää jatkuvasti, on oltava vertailumerkit, jotka osoittavat ne kuormitusolosuhteet jolloin lähivalaisimet täytyy säätää.Asentojen lukumäärän on laitteissa, joita ei voida säätää jatkuvasti, oltava sellainen, että voidaan varmistaa lisäyksessä 1 määriteltyjen kuormitustilojen noudattavan vaihteluväliä -0,5 - -2,5 %, alkaen alkusuuntauksesta, joka on -1 - -1,5 %. Näille laitteille on myös ne kuormitustilat, jotka vaativat lähivalaisimen säätämistä, selvästi merkittävä laitteen käyttölaitteen lähelle (ks. lisäys 7)."Lisätään 4.2.6.2.2 kohdan jälkeen:"4.2.6.2.3 Lähivalaisimen suuntauksen muutoksen mittaaminen kuorman funktiona on tehtävä lisäyksessä 5 annetun testausmenettelyn mukaisesti."Muutetaan 4.4.1 kohta seuraavasti:"4.4.1 NykytilanneMoottoriajoneuvoissa pakollinenPerävaunuissa vapaaehtoinen."Muutetaan 4.5.4.1 kohta seuraavasti:"4.5.4.1 Leveys:Kauimpana ajoneuvon pitkittäisestä keskitasosta olevan valaisevan pinnan reuna saa olla enintään 400 mm etäisyydellä ajoneuvon äärimmäisestä ulkoreunasta.Kahden valaisevan pinnan sisäreunan välisen etäisyyden on oltava vähintään 600 mm. Kun pystysuora etäisyys takasuuntavalaisimen ja vastaavan takavalaisimen välillä on enintään 300 mm, ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ja takavalaisimen valaisevan pinnan uloimman reunan välinen etäisyys ei saa ylittää enempää kuin 50 mm ajoneuvon äärimmäisen ulkoreunan ja vastaavan takavalaisimen valaisevan pinnan uloimman reunan välisen etäisyyden."Muutetaan 4.5.5 kohta seuraavasti:"4.5.5 Geometrinen näkyvyysVaakasuorat suuntaukset: ks. lisäys 4.Pystysuorat suuntaukset: 15° vaakatason yli ja ali. Pystysuora suuntaus vaakatason ali saadaan vähentää 5°:een, jos valaisimet ovat enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella."Muutetaan 4.5.12 kohta seuraavasti:"4.5.12 Muut vaatimuksetValon on oltava vilkkuvalo, joka vilkkuu 90 ± 30 kertaa minuutissa.Merkkivalon on sytyttävä viimeistään sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä ja sammuttava viimeistään puolentoista sekunnin kuluttua hallintalaitteen käytöstä. Jos ajoneuvo on hyväksytty vetämään perävaunua, on vetoauton suuntavalaisimien hallintalaitteella kyettävä käyttämään myös perävaunun suuntavalaisimia.Jos yhdessä suuntavalaisimessa ilmenee vika, joka ei johdu oikosulusta, muiden valaisimien on jatkettava vilkkumista, kuitenkin niin että tässä tapauksessa taajuus saa poiketa edellä määrätystä.Etusuuntavalaisimien lamppujen valaisevan pinnan on oltava vähintään 40 mm päässä lähivalaisimien tai mahdollisten sumuvalaisimien valaisevasta pinnasta. Pienempi etäisyys sallitaan, mikäli valovoima suuntamerkin lampun vertailuakselilla on vähintään 400 cd."Muutetaan 4.7.8 kohta seuraavasti:"4.7.8 Ei saa yhdistää muun valaisimen kanssa, ellei takavalaisin ole rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimen kanssa ja, ellei takavalaisin ole yhdistetty takarekisterikilven valaisimeen."Muutetaan 4.7.10 kohta seuraavasti:"4.7.10 SähköliitännätOn sytyttävä jarrutettaessa. Jarruvalaisimien ei tarvitse toimia, jos ajoneuvon käynnistys/sammutuskatkaisin on sellaisessa asennossa, jossa moottorin toiminta ei ole mahdollista."Poistetaan 4.7.12 kohta.Lisätään 4.8.8 kohdan jälkeen uusi 4.8.8.1 kohta seuraavasti:"4.8.8.1 Kun takavalaisimet on rakenteellisesti yhdistetty jarruvalaisimien kanssa, takarekisterikilven valaisimen valotekniset ominaisuudet saavat muuttua jarruvalaisimien toiminnan aikana."Muutetaan 4.8.10 kohta seuraavasti:"4.8.10 SähköliitännätEi erityisiä vaatimuksia."Muutetaan 4.8.11 kohta seuraavasti:"4.8.11 IlmaisinIlmaisin on vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sen on toimittava etu- ja takavalaisimille vaaditun ilmaisimen välityksellä."Muutetaan 4.9.11 kohta seuraavasti:"4.9.11 IlmaisinSuljetun piirin osoittava ilmaisin on pakollinen. Tämän ilmaisimen on oltava vilkkumaton, eikä sitä vaadita asennettavaksi, jos kojelaudan valaistus voidaan kytkeä päälle vain yhtäaikaisesti etuvalaisimien kanssa."Muutetaan 4.10.11 kohta seuraavasti:"4.10.11 IlmaisinSuljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Sen on oltava yhdistettynä etuvalaisimien ilmaisimeen."Muutetaan 4.11.4.1 kohta seuraavasti:"4.11.4.1 Leveys:Jos on vain yksi takasumuvalaisin, sen on sijaittava rekisteröintimaassa määrätyn liikennesuunnan mukaisesti ajoneuvon pitkittäisen keskitason vastakkaisella puolella; vertailukeskipiste saa myös sijaita ajoneuvon pitkittäisen keskitason kohdalla."Muutetaan 4.11.10 kohta seuraavasti:"4.11.10 SähköliitännätSähköliitäntöjen on oltava sellaiset, että takasumuvalaisin voi toimia vain, jos lähivalaisimet tai kaukovalaisimet tai etusumuvalaisimet tai näiden yhdistelmä on kytketty päälle. Niiden on oltava sellaisia, että kun takasumuvalaisin on kytketty päälle, on sen toimittava yhdessä kaukovalaisimien, lähivalaisimien ja etusumuvalaisimien kanssa.Kun takasumuvalaisin on kytketty päälle, kaukovalaisimen tai lähivalaisimen kytkimen käyttäminen ei saa sammuttaa takasumuvalaisinta.Jos ajovalaisimessa on takasumuvalaisin, on takasumuvalaisimen sammuttamisen oltava mahdollista riippumatta etusumuvalaisimista."Muutetaan 4.11.11 kohta seuraavasti:"4.11.11 IlmaisinSuljetun piirin ilmaisin on pakollinen. Erillinen vilkkumaton varoitusvalo."Lisätään 4.11.11 kohdan jälkeen uusi 4.11.12 kohta seuraavasti:"4.11.12 Muut vaatimuksetKaikissa tapauksissa on takasumuvalaisimen ja jokaisen jarruvalaisimen välisen etäisyyden oltava suurempi kuin 100 mm."Muutetaan 4.12.10 kohta seuraavasti:"4.12.10 SähköliitännätLiitännän on sallittava ajoneuvon samalla puolella sijaitsevien pysäköintivalaisimien sytyttäminen muista valaisimista riippumatta.Pysäköintivalaisimien on toimittava, vaikka ajoneuvon käynnistys- tai sammutuskatkaisin on sellaisessa asennossa, jossa moottorin toiminta ei ole mahdollista."Muutetaan 4.12.11 kohta seuraavasti:"4.12.11 IlmaisinSuljetun piirin ilmaisin on vapaaehtoinen. Jos sellainen on, sitä ei saa olla mahdollista sekoittaa etu- tai takavalaisimien ilmaisimen kanssa."Muutetaan 4.13.7 kohta seuraavasti:"4.13.7 Saadaan ryhmitellä muiden valaisimien kanssa."Muutetaan 4.13.11 kohta seuraavasti:"4.13.11 IlmaisinIlmaisin on vapaaehtoinen. Jos ajoneuvossa on ilmaisin, on sen toiminnan tapahduttava etu- ja takavalaisimille vaaditun ilmaisimen välityksellä."Muutetaan 4.14.4.3 kohta seuraavasti:"4.14.4.3 PituusAjoneuvon takaosassa."Muutetaan 4.15.4.3 kohta seuraavasti:"4.15.4.3 PituusAjoneuvon takaosassa."Muutetaan 4.16.4.3 kohta seuraavasti:"4.16.4.3 PituusAjoneuvon etuosassa."Muutetaan 4.16.5 kohta seuraavasti:"4.16.5 Geometrinen näkyvyysVaakasuora suuntaus: 30° sisään- ja ulospäin.Jos säädettävien vetotankojen johdosta ei ole mahdollista täyttää vaatimusta 30° suuntauksesta sisäänpäin, saadaan se pienentää 10°:seen.Pystysuora suuntaus: 15° vaakatason ala- ja yläpuolella. Pystysuora suuntaus vaakatason alapuolella saadaan pienentää 5°:seen, jos heijastinpinta on enintään 750 mm maanpinnan yläpuolella."Muutetaan 4.17.4.3 kohta seuraavasti:"4.17.4.3 PituusVähintään yksi heijastin on kiinnitettävä ajoneuvon keskikolmannekseen, etummaisimman heijastimen ollessa enintään 3 m:n päässä etuosasta ja perävaunuissa vetotangontangon pituus on otettava huomioon tämän etäisyyden mittaamisessa.Kahden vierekkäisen heijastimen etäisyys ei saa olla enemmän kuin 3 m.Takimmaisen heijastimen ja ajoneuvon takaosan välisen etäisyyden ei saa olla enemmän kuin 1 m.M1-luokan ajoneuvoissa riittää kuitenkin, että yksi heijastin on kiinnitetty ajoneuvon ensimmäiseen kolmannekseen ja yksi ajoneuvon viimeiseen kolmannekseen."Lisätään lisäyksen 4 jälkeen uudet lisäykset 5, 6 ja 7 seuraavasti:"Lisäys 5Lähivalaisimen suuntauksen muuttumisen mittaaminen kuorman funktiona1 SOVELTAMISALATässä lisäyksessä esitetään menetelmä lähivalaisimen suuntauksen muutoksien mittaamiseksi suhteessa sen alkuperäiseen suuntaukseen, kun muutos aiheutuu kuormasta riippuvasta moottoriajoneuvon asennon muutoksesta.2 MÄÄRITELMÄT2.1 Alkuperäinen suuntaus2.1.1 Ilmoitettu alkuperäinen suuntausAjoneuvon valmistajan ilmoittama alkuperäisen lähivalaisimen suuntauksen arvo, joka toimii vertailuarvona sallittujen vaihteluiden laskemiseksi.2.1.2 Mitattu alkuperäinen suuntaus:Lähivalaisimen suuntauksen tai ajoneuvon kulman keskiarvo, mitattuna ajoneuvon ollessa kyseiselle ajoneuvoluokalle lisäyksessä 1 määritellyssä kunnossa N:o 1. Se toimii vertailuarvona arvioitaessa lähivalaisimen suuntauksen muutoksia kuorman vaihdellessa.2.2 Lähivalaisimen suuntaus saadaan määritellä:- joko milliradiaaneina ilmoitettuna kulmana ajovalaisimen vaakatason ominaispistettä kohti menevän valokeilan suunnan leikkauksen ja vaakatason välillä,- tai tämän kulman tangenttina, prosentuaalisena suuntauksena ilmoitettuna, koska kulmat ovat pieniä (näille pienille kulmille, 1 % vastaa 10 mrad).Jos suuntaus ilmoitetaan prosentuaalisena kulmana, voidaan se laskea seuraavan kaavan avulla:>NUM>h1 - h2>DEN>1 × 100missä:h1 on edellä tarkoitetun ominaispisteen korkeus maanpinnasta, millimetreinä, mitattuna ajoneuvon pitkittäisen keskitason kanssa kohtisuorassa olevassa pystysuuntaisella valkokankaalla, joka on asetettu vaakasuoran etäisyyden l päähän;h2 on vertailukeskipisteen (jota pidetään h1:ssä valitun ominaispisteen nimellisorigona) korkeus maanpinnasta millimetreinä;l on valkokankaan ja vertailukeskipisteen välinen etäisyys millimetreinä.Negatiiviset arvot merkitsevät kulman suuntaamista alaspäin (laskeminen, ks. kuva 1).Positiiviset arvot merkitsevät kulman suuntaamista ylöspäin (nostaminen).>VIITTAUS KAAVIOON>Huomautuksia:>TAULUKON PAIKKA>3 MITTAUSOLOSUHTEET3.1 Jos lähivalaisinkeilan valkokankaalla oleva muoto tarkastetaan silmämääräisesti tai valoteknisellä menetelmällä, on mittaus tehtävä pimeässä ympäristössä (esimerkiksi pimeässä huoneessa), joka on riittävän suuri, jotta ajoneuvo ja valkokangas saadaan sijoitettua kuvassa 1 esitetyllä tavalla. Ajovalaisimien vertailukeskipisteiden on oltava etäisyydellä l vähintään 10 metrin päässä valkokankaasta.3.2 Alustan, jossa mittaukset tehdään, on oltava niin tasainen ja vaakasuora kuin mahdollista, jotta lähivalaisimen suuntauksen mittauksien toistettavuus voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella (± 0,05 % kaltevuus).3.3 Jos käytetään valkokangasta, on sen merkinnän, asennon ja paikan suhteessa alustaan ja ajoneuvon pitkittäiseen keskitasoon oltava sellainen, että toistettavuus voidaan varmistaa ± 0,5 mrad tarkkuudella (± 0,05 % kaltevuus).3.4 Mittauksien aikana, ympäröivän lämpötilan on oltava 10 °C-30 °C.4 AJONEUVON VALMISTELU4.1 Mittaukset tehdään ajoneuvolla, jolla on ajettu 1 000-10 000 km, mieluiten noin 5 000 km.4.2 Renkaat on paineistettava täyden kuorman paineelle, siten kuin valmistaja on ilmoittanut. Ajoneuvon on oltava täynnä polttoainetta, vettä ja öljyä sekä varustettuna kaikilla valmistajan ilmoittamilla lisälaitteilla ja työkaluilla.Täynnä polttoainetta tarkoittaa, että polttoainetankin on oltava täytettynä vähintään 90 % direktiivin 70/156/ETY liitteessä I esitetyn mallin mukaisessa ajoneuvon tiedot sisältävässä asiakirjassa ilmoitetusta vetokyvystään.4.3 Ajoneuvon seisontajarrun on oltava vapautettuna ja vaihdelaatikon on oltava vapaalla.4.4 Ajoneuvoa on pidettävä vähintään 8 tunnin ajan 3.4 kohdassa määritellyssä lämpötilassa.4.5 Jos käytetään valoteknistä tai silmämääräistä menetelmää, tulisi selvästi merkitty lähivalaisimien katkaisin olla etukäteen asennettuna testattavaan ajoneuvoon mittauksien helpottamiseksi.Muita menetelmiä saadaan käyttää tarkempien lukemien saavuttamiseksi (esimerkiksi ajovalaisimien linssien irrottaminen).5 TESTAUSMENETTELY5.1 YleistäLähivalaisimen tai ajoneuvon kulman muutoksien vaihtelut valitun menetelmän mukaan on mitattava erikseen ajoneuvon kummallakin puolella. Vasemman- ja oikeanpuoleisista ajovalaisimista lisäyksessä 1 määritellyssä kuormitusolosuhteissa saatujen tulosten on oltava 5.5 kohdassa vahvistetuissa rajoissa. Kuormaa on lisättävä asteittain, ilman että ajoneuvoa altistetaan kohtuuttomille iskuille.5.2 Mitatun alkusuuntauksen määrittäminenAjoneuvo on valmistettava siten kuin 4 kohdassa osoitetaan ja kuormattava siten kuin lisäyksessä 1 eritellään (vastaavan ajoneuvoluokan ensimmäinen kuormitusolosuhde).Ennen jokaista mittausta on ajoneuvoa keinutettava 5.4 kohdassa tarkoitetulla tavalla.Mittaukset tehdään kolme kertaa.5.2.1 Jos yksikään näistä kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, muodostaa tämä keskiarvo lopullinen tuloksen.5.2.2 Jos yksikin näistä kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on tehtävä uusi 10 mittauksen sarja.Tämän uuden 10 mittauksen sarjan aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen.5.3 MittausmenetelmätMitä tahansa menetelmää saadaan käyttää kulman vaihteluiden mittaamiseen, jos lukemat ovat ± 0,2 mrad tarkkoja (± 0,02 % kaltevuus).5.4 Ajoneuvon käsittely jokaisessa kuormitusolosuhteessaAjoneuvon jousitus ja kaikki muut osat, jotka todennäköisesti vaikuttavat lähivalaisimen suuntaukseen, on aktivoitava jäljempänä määritellyn menetelmän mukaisesti.Tekniset viranomaiset ja valmistajat saavat kuitenkin yhdessä esittää muita menetelmiä (joko kokeellisia tai laskelmiin perustuvia), erityisesti jos testi paljastaa erityisiä ongelmia, edellyttäen, että sellaiset laskelmat ovat selvästi päteviä.5.4.1 M1-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen jousitusAjoneuvon seistessä mittauspaikalla, ja tarvittaessa, pyörien levätessä liikkuvilla korokkeilla (joita on käytettävä jos niiden pois jättäminen johtaisi jousitusliikkeen rajoittumiseen, joka todennäköisesti vaikuttaisi mittaustuloksiin), heilutetaan ajoneuvoa yhtäjaksoisesti vähintään kolme täydellistä kierrosta; jokaisella kierroksella ensin ajoneuvon etuosa ja sitten takaosa painetaan alas.Heilutusjakson on päätyttävä kierroksen loppuun. Ennen mittausta on odotettava, että ajoneuvon heilahtelu on loppunut itsestään. Liikkuvien korokkeiden sijasta, sama teho voidaan saavuttaa liikuttamalla ajoneuvoa taakse- ja eteenpäin vähintään yhden täyden pyörän kierroksen verran.5.4.2 M2-, M3- ja N-luokan ajoneuvot, joissa on tavanomainen jousitus5.4.2.1 Jos M1-luokan ajoneuvoille tarkoitettu 5.4.1 kohdassa tarkoitettu käsittelymenetelmä ei ole mahdollinen, voidaan käyttää 5.4.2.2 tai 5.4.2.3 kohdassa tarkoitettua menetelmää.5.4.2.2 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, pyörien ollessa alustalla, heilutetaan runkoa vaihtelemalla kuormaa väliaikaisesti.5.4.2.3 Ajoneuvon seistessä mittauspaikalla, pyörien ollessa alustalla, aktivoidaan ajoneuvon jousitus ja kaikki muut osat, jotka voivat vaikuttaa lähivalaisimen suuntaukseen, käyttämällä värähtelijää. Tämä voi olla tärisevä lava, jonka päällä ajoneuvo on.5.4.3 Ajoneuvot, joissa ei ole tavanomaista jousitusta ja joiden moottoreiden on oltava käynnissäEnnen kuin tehdään mitään mittauksia, odotetaan, kunnes ajoneuvo on saavuttanut lopullisen asentonsa moottorin käydessä.5.5 MittauksetLähivalaisimen suuntauksen vaihtelu on arvioitava jokaiselle erilaiselle kuormitusolosuhteelle suhteessa alkuperäiseen suuntaukseen, joka määritellään 5.2 kohdan mukaisesti.Jos ajoneuvo on varustettu käsikäyttöisellä ajovalaisimien suuntauslaitteistolla, on tämä säädettävä ajoneuvon valmistajan kyseiselle kuormitusolosuhteelle määräämään asentoon (lisäyksen 1 mukaisesti).5.5.1 Aloitettaessa on tehtävä yksittäinen mittaus jokaisessa kuormitusolosuhteessa. Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa kulman vaihtelu on laskettujen rajojen sisäpuolella (esimerkiksi alkutilan kulman ja hyväksymiselle edellytyksenä olevien alemman ja ylemmän rajojen sisäpuolella) toleranssilla 4 mrad (0,4 % kaltevuus).5.5.2 Jos mikään (mitkään) mittauksen (mittauksien) tulos (tulokset) ei (eivät) ole 5.5.1 kohdassa ilmoitetun toleranssin sisäpuolella, tai jos se ylittää (ne ylittävät) raja-arvot, on tehtävä kolme lisämittausta kuormitusolosuhteissa, jotka vastaavat näitä tuloksia, sellaisina kuin ne määritellään 5.5.3 kohdassa.5.5.3 Jokaiselle edellä tarkoitetulle kuormitusolosuhteelle:5.5.3.1 jos yksikään kolmesta mittauksesta ei poikkea enempää kuin 2 mradia (0,2 % kaltevuus) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, muodostaa tämä keskiarvo lopullisen tuloksen.5.5.3.2 jos yksikin kolmesta mittauksesta poikkeaa enemmän kuin 2 mradia (0,2 % kulma) tulosten aritmeettisesta keskiarvosta, on tehtävä uusi 10 mittauksen sarja, joiden aritmeettinen keskiarvo muodostaa lopullisen tuloksen.5.5.3.3 jos ajoneuvossa on automaattinen ajovalaisimien suuntausjärjestelmä, jossa on hystereesisilmukka, on keskimääräisiä tuloksia hystereesisilmukan huipusta ja alaosasta pidettävä merkitsevinä arvoina.Kaikki nämä mittaukset on tehtävä 5.5.3.1 ja 5.5.3.2 kohdan mukaisesti.5.5.4 Vaatimukset ovat täyttyneet, jos kaikissa kuormitusolosuhteissa 5.2 kohdan mukaisesti määritellyn mitatun alkukulman ja jokaisen kuormitusolosuhteen aikana mitatun kulman vaihtelu on vähemmän kuin 5.5.1 kohdassa lasketut arvot (ilman varmuusvaraa).5.5.5 Jos vain yksi laskettu ylä- tai ala-arvojen vaihteluraja on ylitetty, on valmistajan voitava valita erilainen arvo alkuaseman kulmalle, hyväksynnälle ilmoitettujen rajojen sisäpuolella.""Lisäys 6Liitteessä I olevassa 4.2.6.1 kohdassa tarkoitetun alkusäädön vakioarvon osoittaminenEsimerkki>VIITTAUS KAAVIOON>Kuvatunnuksen koko ja yksityiskohdat jätetään valmistajan valittavaksi.""Lisäys 7Liitteessä I olevassa 4.2.6.2.2 kohdassa tarkoitettujen ajovalaisimien suuntauslaitteiden hallintalaitteet1 VAATIMUKSET1.1 Lähivalaisimen suuntaus alaspäin on kaikissa tapauksissa toteutettava jollakin seuraavista tavoista:a) liikuttamalla hallintalaitetta alaspäin tai vasemmalle;b) kiertämällä hallintalaitetta vastapäivään;c) painamalla näppäintä (paino-vetohallintalaite).Jos valokeilan säätämiseen käytetään useita näppäimiä, on sen näppäimen, joka aiheuttaa suurimman suuntauksen alaspäin, sijaittava muiden ajovalaisinasentonäppäimen (-näppäinten) vasemmalla tai alapuolella.Kiertohallintalaitteen, joka on asennettu reuna edellä, tai siten, että vain reuna on näkyvissä, pitäisi noudattaa a- tai c-tyyppisten hallintalaitteiden toimintaperiaatteita.1.1.1 Tässä hallintalaitteessa on oltava kuvatunnukset, jotka osoittavat selvästi lähivalaisimen suuntausta ylös- ja alaspäin tarkoittavat liikkeet.1.2 "0"-asento vastaa alkusuuntausta liitteessä I olevan 4.2.6.1 kohdan mukaisesti.1.3 "0"-asennon, jonka on liitteessä I olevan 4.2.6.2.2 kohdan mukaisesti oltava "seis"-asento, ei välttämättä tarvitse olla säätöalueen lopussa.1.4 Hallintalaitteessa käytetyt merkit on selitettävä käyttäjän käsikirjassa.1.5 Vain seuraavia kuvatunnuksia saadaan käyttää hallintalaitteiden tunnistamiseen:>VIITTAUS KAAVIOON>Lähivalaisimen vakioitu kuvatunnus direktiivin 78/316/ETY liitteen II kuvan 3 mukaisesti osoittaa nuolet, jotka vastaavat lähivalaisimen säätämisen suuntaa.2 ESIMERKIT>VIITTAUS KAAVIOON>">VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>LIITE IILisätään 5.2 kohdan jälkeen uusi 5.2.1 kohta seuraavasti:"5.2.1 Ajovalaisimien suuntauslaitteet: kyllä/ei (*)".


Avis juridique important

|

31994L0003

Komission direktiivi 94/3/EY, annettu 21 päivänä tammikuuta 1994, kolmannesta maasta tulevan välittömästi kasvien terveyttä uhkaavan lähetyksen tai haitallisen organismin pysäyttämistä koskevasta ilmoitusmenettelystä

Virallinen lehti nro L 032 , 05/02/1994 s. 0037 - 0040 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 56 s. 0025  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 56 s. 0025

KOMISSION DIREKTIIVI 94/3/EY,annettu 21 päivänä tammikuuta 1994,kolmannesta maasta tulevan välittömästi kasvien terveyttä uhkaavan lähetyksen tai haitallisen organismin pysäyttämistä koskevasta ilmoitusmenettelystä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja yhteisössä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 21 päivänä joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 93/110/EY(2), ja erityisesti sen 15 artiklan 4 kohdan,sekä katsoo, ettäkasvien, kasvituotteiden tai muiden tavaroiden tai eristettyjen haitallisten organismien direktiivin 77/93/ETY liitteessä V olevassa B osassa luetelluista tai luettelemattomista kolmansista maista tulevien sellaisten lähetysten osalta, joiden katsotaan aiheuttavan mainitun direktiivin liitteissä I ja II lueteltujen tai luettelemattomien haitallisten organismien välittömän kulkeutumis- tai leviämisvaaran, jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille toimenpiteistä, jotka se on toteuttanut yhteisön alueen suojelemiseksi tältä vaaralta,tämä tieto auttaa toisaalta komissiota arvioimaan pysäyttämisen kestoajan ja asiasta aiheutuvat vaarat sekä tarvittaessa valmistelemaan mahdollisimman nopeasti mahdollisia suoja- tai hävittämistoimenpiteitä yhteistyössä kyseisen jäsenval-tion kanssa, ja toisaalta muita jäsenvaltioita kohtaamaan vaarat,sen vuoksi komission on luotava verkosto haitallisista organismeista ilmoittamista varten direktiivin 77/93/ETY 19 a artiklan 6 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti,on tärkeää, että yhteisön sellaisille tuontipaikoille, joita pysäyttämisen arvellaan koskevan, ja komissiolle ilmoitetaan viipymättä jokaisesta kasvien, kasvituotteiden tai muiden sellaisten tavaroiden jossakin yhteisön tuontipaikassa toteutetusta lähetyksen pysäyttämisestä, joiden epäillään aiheuttavan haitallisten organismien välittömän kulkeutu-mis- tai leviämisvaaran,kunkin jäsenvaltion yksinomaisella keskusviranomaisella on tehtävänsä direktiivin 77/93/ETY soveltamisalaan kuuluvien kasvinsuojeluasioiden yhteensovittamisessa,yhteensovittamiseen kuuluu pysäyttämisilmoitusten toimittaminen jäsenvaltiosta toiseen sekä kaikkiin tuontipaikkoihin, joita pysäyttämisen arvellaan koskevan, ja jotka sijaitsevat kyseisen jäsenvaltion alueella,on aiheellista laatia yhteisön malli pysäyttämisilmoitus-lomakkeeksi, jota jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on käytettävä,järjestelmän moitteeton toiminta edellyttää tietoverkoston luomista näiden lomakkeiden sisällön käyttämisestä ja käsittelystä,järjestelmän hallinta ei estä käyttämästä osaa tiedoista, jotka sisältyvät pysäyttämisilmoituslomakkeisiin, 18 päivänä huhtikuuta 1951 Pariisissa allekirjoitetun Euroopan ja Välimeren maiden kasvinsuojelujärjestön perustamista koskevan yleissopimuksen mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21 päivänä syyskuuta 1988, jatämän direktiivin säännökset ovat pysyvän kasvinsuojelu-komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan "pysäyttämisellä" kaikkia jonkin jäsenvaltion direktiivin 77/93/ETY 12 artiklan 8 kohdan säännösten mukaisesti toteuttamia tai toteutettavaksi tulevia toimia koko kasvien, kasvituotteiden tai muiden tavaroiden tai kasveille ja kasvituotteille haitallisen organismin kolmansista maista tulevalle mainitun direktiivin säännöksiä vastaamattomalle lähetykselle tai osalle sitä.2 artikla 1 Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sikäli kuin pysäyttäminen tapahtuu, pysäyttämisilmoitus osoitetaan viimeistään toisena pysäyttämisen suorittamista seuraavana työpäivänä, lukuunottamatta direktiivin 77/93/ETY 12 artiklan 1 kohdan b alakohdan rikkomusta, ja mieluiten vielä pikemmin hylkäämisen osalta, lukuunottamatta direktiivin 77/93/ETY 12 artiklan 1 kohdan b alakohdan rikkomusta:- niiden omalle vastuussa olevalle yksinomaiselle keskusviranomaiselle,- niiden omille kyseisille vastuussa oleville viranomaisille,- niiden omille kyseisille tuontipaikoille,- muiden jäsenvaltioiden yksinomaisille keskusviran-omaisille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 artiklassa säädettyjen erityissäännösten soveltamista,- komissiolle.2 Sen jäsenvaltion, joka vastaanottaa pysäyttämisilmoituksen toiselta jäsenvaltiolta, yksinomaisen keskusviranomaisen on huolehdittava, että tämä tieto välitetään viipymättä sen vastaanottamisen jälkeen kaikkiin sen omiin kyseisiin tuontipaikkoihin.3 artikla Pysäyttämisilmoitus laaditaan liitteessä esitetyn mukaiselle lomakkeelle ja täytetään asianmukaisesti niissä ohjeissa annettuja suosituksia noudattaen, jotka on laadittu asiantuntijoita ja kansallisia tarkastajia varten heidän harjoittaessaan toimintojaan, sellaisina kuin niistä on säädetty direktiivin 77/93/ETY 19 a artiklan 6 kohdan toisessa luetelmakohdassa.4 artikla Komissio vastaa kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä pysäyttämisilmoituksista tiedottamisesta sikäli kuin direktiivin 77/93/ETY 19 a artiklan 6 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu verkosto on luotu, osoittaen muille jäsenvaltioille tämän direktiivin liitteessä esitetyn mukaisen asianmukaisesti täytetyn lomakkeen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 artiklan 1 kohdan neljännen luetelmakohdan säännösten soveltamista.5 artikla Tästä direktiivistä aiheutuvien velvoitteiden täyttämiseksi jäsenvaltioiden on mieluiten käytettävä hyväkseen komission luomaa verkostoa.6 artikla Komissio varmistaa kyseisen jäsenvaltion pyynnöstä ja luomansa verkoston rajoissa pysäyttämisilmoituslomakkeiden välittämisen Euroopan ja Välimeren maiden kasvinsuojelujärjestölle, jolle jäsenvaltio on velvollinen osoittamaan kaiken tiedon pysäyttämisistä kyseisen järjestön perustamista koskevan yleissopimuksen mukaisesti. Tätä varten komissio osoittaa tälle järjestölle liitteessä esitetyn mukaisen lomakkeen, joka on asianmukaisesti täytetty, mainitun lomakkeen 1, 2, 3, 15 c), d), e), f) ja g) ja 17 kohtaa lukuunottamatta.7 artikla 1 Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kolme kuukautta sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus niitä virallisesti julkaistaessa. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset komissiolle viipymättä. Komissio ilmoittaa asiasta muille jäsenvaltioille.8 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 1994.Komission puolestaRené STEICHENKomission jäsen(1) EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 20(2) EYVL N:o L 303, 10.12.1993, s. 19LIITE Direktiivin 3 ja 4 artiklassa säädetty lomakemalli EUROOPAN YTHEISÖ: KOLMANSISTA MAISTA TULEVAN LÄHETYKSEN TAI HAITALLISEN ORGANISMIN PYSÄYTTÄMISILMOITUS >VIITTAUS KAAVIOON>


title: Komission direktiivi 2010/92/EU, annettu 21 päivänä joulukuuta 2010 , neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta bromukonatsolin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               22.12.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 338/44

         KOMISSION DIREKTIIVI 2010/92/EU,
   annettu 21 päivänä joulukuuta 2010,
   neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta bromukonatsolin sisällyttämiseksi siihen tehoaineena
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Komission asetuksissa (EY) N:o 451/2000 (2) ja (EY) N:o 1490/2002 (3) vahvistetaan direktiivin 91/414/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun työohjelman kolmannen vaiheen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä luettelo tehoaineista niiden arviointia ja mahdollista direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I sisällyttämistä varten. Luettelossa oli mukana bromukonatsoli. Komission päätöksellä 2008/832/EY (4) bromukonatsoli päätettiin jättää sisällyttämättä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I.

               (2)

               Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti alkuperäinen ilmoittaja, jäljempänä ’hakija’, toimitti uuden hakemuksen, jossa se pyysi yksityiskohtaisista säännöistä neuvoston direktiivin 91/414/ETY soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse direktiivin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun työohjelmaan kuuluneiden mutta direktiivin liitteeseen I sisällyttämättömien tehoaineiden tavanomaisesta ja nopeutetusta arviointimenettelystä 17 päivänä tammikuuta 2008 annetun komission asetuksen (EY) N:o 33/2008 (5) 14–19 artiklassa säädetyn nopeutetun menettelyn soveltamista.

               (3)

               Hakemus toimitettiin Belgialle, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi asetuksella (EY) N:o 1490/2002. Nopeutetun menettelyn määräaikaa noudatettiin. Tehoaineen määritelmä ja sallitut käyttötarkoitukset ovat samat kuin ne, joista oli kyse päätöksessä 2008/832/EY. Hakemus on myös asetuksen (EY) N:o 33/2008 15 artiklassa säädettyjen muiden sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukainen. Belgia arvioi hakijan toimittamat uudet tiedot ja laati lisäkertomuksen. Se toimitti tämän kertomuksen Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, ja komissiolle 8 päivänä lokakuuta 2010.

               (4)

               Elintarviketurvallisuusviranomainen pyysi muilta jäsenvaltioilta ja hakijalta kannanottoja lisäkertomuksesta ja toimitti saamansa kannanotot edelleen komissiolle. Asetuksen (EY) N:o 33/2008 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja komission pyynnöstä jäsenvaltiot ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen tarkastelivat lisäkertomusta vertaistarkasteluna. Elintarviketurvallisuusviranomainen antoi lausuntonsa bromukonatsolista (6) komissiolle 29 päivänä heinäkuuta 2010. Jäsenvaltiot ja komissio ovat tarkastelleet arviointikertomuksen luonnosta, lisäkertomusta ja elintarviketurvallisuusviranomaisen päätelmiä elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa, ja bromukonatsolia koskeva komission tarkastelukertomus saatiin valmiiksi 23 päivänä marraskuuta 2010.

               (5)

               Esittelijänä toimivan jäsenvaltion laatimassa lisäkertomuksessa ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen uusissa päätelmissä keskitytään niihin huolenaiheisiin, joiden perusteella oli päädytty sisällyttämättä jättämiseen. Huolta aiheuttivat erityisesti vesieliöihin kohdistuva suuri riski ja se, ettei pinta- ja pohjaveden mahdollisen saastumisen arviointiin tarvittavia tietoja ole käytettävissä.

               (6)

               Hakijan toimittamien uusien tietojen perusteella on ollut mahdollista arvioida pinta- ja pohjaveden mahdollista saastumista. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että pohjaveden saastumismahdollisuus on vähäinen ja vesieliöihin kohdistuvaa riskiä voidaan pitää hyväksyttävänä.

               (7)

               Näin ollen hakijan toimittamien lisätietojen perusteella voidaan sulkea pois ne huolenaiheet, joiden vuoksi sisällyttämättä jättämiseen päädyttiin. Muita avoimia tieteellisiä kysymyksiä ei ole tullut ilmi.

               (8)

               Eri tutkimuksista on käynyt ilmi, että bromukonatsolia sisältävien kasvinsuojeluaineiden voidaan yleisesti olettaa täyttävän direktiivin 91/414/ETY 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa säädetyt edellytykset etenkin tutkittujen ja komission tarkastelukertomuksessa lueteltujen käyttötarkoitusten osalta. Näin ollen on aiheellista sisällyttää bromukonatsoli liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kyseistä tehoainetta sisältäviä kasvinsuojeluaineita koskevien lupien myöntäminen voidaan järjestää kaikissa jäsenvaltioissa mainitussa direktiivissä säädetyllä tavalla.

               (9)

               Rajoittamatta edellä esitetyn päätelmän soveltamista on kuitenkin aiheellista hankkia vahvistavia tietoja tietyistä seikoista. Direktiivin 91/414/ETY 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että tehoaineen sisällyttämiselle liitteeseen I voidaan asettaa ehtoja. Tämän vuoksi on aiheellista edellyttää, että hakija toimittaa tietoja pitkän aikavälin riskinarvioinnista kasvissyöjänisäkkäiden osalta sekä vahvistavia tietoja triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämistä pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa. Jotta voitaisiin paremmin arvioida aineen mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, on aiheellista edellyttää, että bromukonatsolille tehdään lisätestejä heti, kun hormonaalisten haittavaikutusten testausta koskevat OECD:n yleisohjeet tai vaihtoehtoisesti yhteisön tasolla hyväksytyt testausta koskevat yleisohjeet on annettu.

               (10)

               Sen vuoksi on aiheellista muuttaa direktiiviä 91/414/ETY.

               (11)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivin 91/414/ETY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2011. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle nämä säädökset kirjallisina sekä kyseisiä säädöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä helmikuuta 2011.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 2010.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1.

      (2)  EYVL L 55, 29.2.2000, s. 25.

      (3)  EYVL L 224, 21.8.2002, s. 23.

      (4)  EUVL L 295, 4.11.2008, s. 53.

      (5)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 5.

      (6)  European Food Safety Authority: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance bromuconazole; EFSA Journal 2010; 8(8):1704. [84 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1704. Saatavilla osoitteessa www.efsa.europa.eu/efsajournal.

      LIITE
      Lisätään direktiivin 91/414/ETY liitteessä I olevan taulukon loppuun seuraavat tiedot:

                     N:o

                     Nimi, tunnistenumero

                     IUPAC-nimi

                     Puhtaus (1)

                     Voimaantulo

                     Sisällyttämisen päättymispäivä

                     Erityissäännökset

                     ”323

                     Bromukonatsoli
                     CAS-numero:116255-48-2
                     CIPAC-numero: 680

                     1-[(2RS,4RS:2RS,4SR)-4-bromi-2-(2,4-dikloorifenyyli)tetrahydrofurfuryyli]-1H-1,2,4-triatsoli

                     ≥ 960 g/kg

                     1. helmikuuta 2011

                     31. tammikuuta 2021

                     A   OSA
                     Lupa voidaan myöntää ainoastaan sienitautien torjunta-aineena käyttöä varten.
                     B   OSA
                     Liitteessä VI vahvistettujen yhtenäisten periaatteiden täytäntöönpanemiseksi on otettava huomioon elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 23. marraskuuta 2010 valmiiksi saadun bromukonatsolia koskevan tarkastelukertomuksen päätelmät ja erityisesti sen lisäykset I ja II.
                     Kokonaisarvioinnissa jäsenvaltioiden on kiinnitettävä erityistä huomiota

                                 —

                                 käyttäjien turvallisuuteen ja varmistettava, että käyttöedellytyksiin kuuluu tarvittaessa asianmukaisten henkilönsuojainten käyttö,

                                 —

                                 vesieliöiden suojeluun; lupaedellytyksiin on tarvittaessa sisällyttävä riskinhallintatoimenpiteitä, kuten riittävät puskurivyöhykkeet.

                           Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakija toimittaa komissiolle

                                 —

                                 vahvistavia tietoja triatsolijohdannaisten metaboliittien jäämistä pääasiallisissa viljelmissä, vuoroviljelykasvustoissa ja eläinperäisissä tuotteissa

                                 —

                                 tietoja pitkän aikavälin riskin arviointia varten kasvissyöjänisäkkäiden osalta.

                           Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakija, jonka pyynnöstä bromukonatsoli on sisällytetty tähän liitteeseen, toimittaa kyseiset vahvistavat tiedot komissiolle viimeistään 31. tammikuuta 2013.
                     Asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakija toimittaa komissiolle bromukonatsolin mahdollisia hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia koskevat lisätiedot kahden vuoden kuluessa siitä, kun hormonaalisten haittavaikutusten testausta koskevat OECD:n yleisohjeet tai vaihtoehtoisesti yhteisön tasolla hyväksytyt testausta koskevat yleisohjeet on annettu.”

         (1)  Lisätietoja tehoaineen tunnistuksesta ja määritelmästä annetaan sitä koskevassa tarkastelukertomuksessa.