Avis juridique important

|

32001L0019

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/19/EY, annettu 14 päivänä toukokuuta 2001, ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä annettujen neuvoston direktiivien 89/48/ETY ja 92/51/ETY sekä yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkäreiden, eläinlääkäreiden, kätilöiden, arkkitehtien, farmasian alan ja lääkäreiden toimintaa koskevien direktiivien 77/452/ETY, 77/453/ETY, 78/686/ETY, 78/687/ETY, 78/1026/ETY, 78/1027/ETY, 80/154/ETY, 80/155/ETY, 85/384/ETY, 85/432/ETY, 85/433/ETY ja 93/16/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.) - Lausumat

Virallinen lehti nro L 206 , 31/07/2001 s. 0001 - 0051

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/19/EY,annettu 14 päivänä toukokuuta 2001,ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä annettujen neuvoston direktiivien 89/48/ETY ja 92/51/ETY sekä yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkäreiden, eläinlääkäreiden, kätilöiden, arkkitehtien, farmasian alan ja lääkäreiden toimintaa koskevien direktiivien 77/452/ETY, 77/453/ETY, 78/686/ETY, 78/687/ETY, 78/1026/ETY, 78/1027/ETY, 80/154/ETY, 80/155/ETY, 85/384/ETY, 85/432/ETY, 85/433/ETY ja 93/16/ETY muuttamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 40 artiklan, 47 artiklan 1 kohdan sekä 2 kohdan ensimmäisen ja kolmannen virkkeen ja 55 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),toimivat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen(3) ottaen huomioon sovittelukomitean 15 päivänä tammikuuta 2001 hyväksymän yhteisen ehdotuksen,sekä katsovat seuraavaa:(1) Komissio on antanut 16 päivänä helmikuuta 1996 Euroopan parlamentille ja neuvostolle korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevan yleisen järjestelmän soveltamisesta kertomuksensa, joka on tehty vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/48/ETY(4) 13 artiklan mukaisesti. Tässä kertomuksessa komissio ilmoitti aikomuksestaan tutkia, onko mahdollista sisällyttää kyseiseen direktiiviin velvoite, jonka mukaan tutkintotodistuksen tunnustamista koskevaa hakemusta tutkittaessa olisi otettava huomioon tutkinnon jälkeen hankittu kokemus. Komissio ilmoitti myös aikomuksestaan ottaa käyttöön käsite "säännelty koulutus" ja tutkia, millä tavoin voitaisiin kehittää direktiivin 89/48/ETY 9 artiklan 2 kohdassa perustetun seurantaryhmän asemaa direktiivin yhdenmukaisemman tulkinnan ja soveltamisen varmistamiseksi.(2) Direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/51/ETY(5) (molemmista direktiiveistä käytetään jäljempänä ilmaisua "yleistä järjestelmää koskevat direktiivit") määritelty säännellyn koulutuksen käsite olisi ulotettava koskemaan aluksi määriteltyä yleistä järjestelmää ja sen olisi perustuttava samoihin periaatteisiin siten, että samojen säännösten olisi koskettava myös sitä. Kunkin jäsenvaltion tehtäväksi olisi jätettävä niiden keinojen valitseminen, joilla määritellään säännellyn koulutuksen piiriin kuuluvat ammatit.(3) Yleistä järjestelmää koskevat direktiivit antavat vastaanottavalle jäsenvaltiolle mahdollisuuden vaatia hakijalta tietyin edellytyksin korvaavia toimenpiteitä erityisesti silloin, kun tämän saama koulutus teoreettisissa ja/tai käytännön aineissa eroaa oleellisesti vastaanottavan valtion vaatimaan tutkintoon kuuluvasta koulutuksesta. Perustamissopimuksen 39 ja 43 artiklan mukaisesti, sellaisina kuin Euroopan yhteisöjen tuomioistuin(6) on niitä tulkinnut, vastaanottavan jäsenvaltion asiana on harkita, voiko ammatissa hankittu kokemus korvata puuttuvat tiedot. Selvyyden ja niiden kansalaisten oikeusturvan vuoksi, jotka haluavat harjoittaa ammattiaan toisessa jäsenvaltiossa, on suotavaa liittää yleistä järjestelmää koskeviin direktiiveihin vastaanottavan jäsenvaltion velvollisuus tutkia, kattaako hakijan tutkinnon jälkeen ammatissaan hankkima kokemus edellä tarkoitetut aineet.(4) Olisi parannettava yleistä järjestelmää koskevissa direktiiveissä säädettyä koordinointimenettelyä ja helpotettava sitä sallimalla koordinointiryhmän antaa ja julkaista lausuntoja yleisen järjestelmän käytäntöön soveltamiseen liittyvistä komission esittämistä kysymyksistä.(5) SLIM-aloitetta koskevassa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle komissio sitoutui tekemään ehdotuksia sellaisten tutkintojen luettelon päivittämisen yksinkertaistamiseksi, jotka kelpuutetaan automaattisesti tunnustettaviksi. Lääkäreiden vapaan liikkuvuuden sekä heidän tutkintotodistustensa, todistustensa ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta 5 päivänä huhtikuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/16/ETY(7) säädetään yksinkertaisesta menettelystä yleislääkäreiden tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen osalta. Saadun kokemuksen perusteella tämä menettely takaa riittävän oikeusvarmuuden. On suotavaa laajentaa tämä menettely koskemaan neuvoston direktiiveissä 77/452/ETY(8), 77/453/ETY(9), 78/686/ETY(10), 78/687/ETY(11), 78/1026/ETY(12), 78/1027/ETY(13), 80/154/ETY(14), 80/155/ETY(15), 85/432/ETY(16), 85/433/ETY(17) ja 93/16/ETY, jäljempänä "alakohtaiset direktiivit", tarkoitettuja yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, farmasian alan ja lääkärin tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja.(6) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan jäsenvaltiota ei vaadita tunnustamaan tutkintotodistuksia, todistuksia ja muuta muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja, jotka eivät ole todisteena jossakin yhteisön jäsenvaltiossa saadusta koulutuksesta(18). Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin otettava huomioon asianomaisen henkilön muussa jäsenvaltiossa hankkima ammattikokemus(19). Näin ollen alakohtaisissa direktiiveissä olisi säädettävä, että jäsenvaltion tekemä päätös kolmannessa maassa suoritetusta koulutuksesta annetun yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, arkkitehdin, farmasian alan tai lääkärin tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan tunnustamisesta sekä asianomaisen henkilön jäsenvaltiossa hankkima ammattikokemus ovat yhteisön piiriin kuuluvia asioita, joita muiden jäsenvaltioiden olisi tutkittava.(7) Olisi ilmoitettava määräaika, jonka kuluessa jäsenvaltioiden on tehtävä päätökset kolmannessa maassa hankittua yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, arkkitehdin, farmasian alan tai lääkärin tutkintotodistusta, todistusta tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan tunnustamista koskevista hakemuksista.(8) Nopean teknisen ja tieteellisen kehityksen vuoksi elinikäinen oppiminen on lääketieteen alalla erityisen tärkeää. Jäsenvaltioiden tehtävänä on päättää yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaan koulutuksen päätyttyä asianmukaisen jatkuvan koulutuksen avulla lääkärit pidetään tietoisina lääketieteen kehityksestä. Ammatillisen koulutuksen vastavuoroisen tunnustamisen nykyinen järjestelmä säilyy muuttumattomana.(9) Jos hakemus hylätään tai jos päätöstä ei ole tehty määräajassa, hakijalla on oltava kansallisen lainsäädännön mukainen muutoksenhakuoikeus. Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, arkkitehdin, farmasian alan tai lääkärin tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan tunnustamista koskevien tällaisten jäsenvaltioiden päätösten on oltava perusteltuja. Olisi jätettävä jäsenvaltion päätettäväksi, perustellaanko tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan tunnustamista koskeva myönteinen päätös.(10) Olisi kohtuullista säätää siirtymätoimenpiteistä joidenkin Italiassa toimivien hammaslääkäreiden hyväksi, jotka ovat saaneet Italiassa lääketieteen tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan sellaisten lääketieteellisten opintojen suorittamisesta, jotka ovat alkaneet vasta direktiivin 78/686/ETY 19 artiklassa säädetyn määräajan jälkeen.(11) Direktiivin 85/384/ETY(20) 15 artiklassa säädetään erivapaudesta siirtymäkauden ajaksi, joka on päättynyt. Tämä säännös olisi poistettava.(12) Arkkitehtien palvelujen tarjoamisen vapauden tehostamiseksi direktiivin 85/384/ETY 24 artiklassa on tehtävä selvä ero niiden muodollisuuksien välillä, joita vaaditaan sijoittautumisoikeuden saamiseen ja palvelujen tarjoamiseen.(13) Yhdenvertaisen kohtelun vuoksi olisi säädettävä siirtymätoimenpiteistä Italiassa tiettyjen henkilöiden osalta, jotka ovat saaneet farmasian alan tutkintotodistuksen, todistuksen tai muun muodollista kelpoisuutta osoittavan asiakirjan sellaisen koulutuksen perusteella, joka ei ole täysin direktiivin 85/432/ETY mukainen.(14) Olisi suotavaa laajentaa farmasian alan tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista, jotta helpotettaisiin sijoittautumisoikeuden toteutumista Kreikan ja muiden jäsenvaltioiden välillä. Direktiivin 85/433/ETY 3 artiklassa säädetty erivapaus olisi siis poistettava.(15) Kertomuksessaan direktiivin 93/16/ETY IV osastossa säädetystä yleislääkärin erityiskoulutuksesta komissio on suositellut yleislääkäreiden osa-aikaiseen opiskeluun sovellettavien vaatimusten mukauttamista erikoislääkäreiden osa-aikaisen opiskelun vaatimuksiin.(16) Yleistä järjestelmää koskevia direktiivejä ja alakohtaisia direktiivejä olisi muutettava,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 JAKSOYLEISTÄ JÄRJESTELMÄÄ KOSKEVIEN DIREKTIIVIEN MUUTTAMINEN1 artiklaMuutetaan direktiivi 89/48/ETY seuraavasti:1) Muutetaan 1 artikla seuraavasti:a) korvataan a alakohdan toinen luetelmakohta seuraavasti: "- jolla osoitetaan, että sen haltija on suorittanut vähintään kolmivuotisen tai vastaavan pituisen osa-aikaisen keskiasteen jälkeisen koulutuksen yliopistossa tai korkeakoulussa tai muussa vastaavan tasoisessa oppilaitoksessa ja tarvittaessa suorittanut keskiasteen jälkeisten opintojen lisäksi vaadittavan ammatillisen harjoittelun, ja";b) lisätään kohta seuraavasti: "d a) säännellyllä koulutuksella' kaikkea koulutusta, joka:- on välittömästi suunnattu tietyn ammatin harjoittamiseen,ja- käsittää vähintään kolmivuotisen tai vastaavan pituisen osa-aikaisen keskiasteen jälkeisen koulutuksen yliopistossa tai korkeakoulussa tai muussa vastaavan tasoisessa oppilaitoksessa ja tarvittaessa ammattiin perehdyttävän koulutuksen, harjoittelun tai työkokemuksen, joka vaaditaan keskiasteen koulutuksen jälkeisen koulutuksen lisäksi; tällöin ammattiin perehdyttävän koulutuksen, harjoittelun tai työkokemuksen rakenne ja taso määritellään asianomaisen jäsenvaltion laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä tai niitä valvoo tai ne hyväksyy kyseistä tehtävää varten nimetty viranomainen.".2) Lisätään 3 artiklan b alakohtaan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti: "Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kahden vuoden kokemusta ammatin harjoittamisesta ei kuitenkaan voida vaatia, jos tässä b alakohdassa tarkoitettu hakijan muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja tai asiakirjat on annettu suoritetusta säännellystä koulutuksesta."3) Lisätään 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti: "Jos vastaanottava jäsenvaltio aikoo vaatia hakijaa suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen, sen on ensin tutkittava, onko hakijan ammattiuransa aikana hankkima osaaminen sellaista, että se kattaa täysin tai osittain ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun olennaisen eroavaisuuden.".4) Lisätään 6 artiklaan kohdat seuraavasti: "5. Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai sen harjoittamiseksi todisteen vakavaraisuudesta, on jäsenvaltion katsottava ulkomaan kansalaisen alkuperäisen tai lähtöjäsenvaltion pankkien antamat todistukset omalla alueellaan annettuja todistuksia vastaaviksi.6. Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää jäsenvaltion omilta kansalaisilta säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai sen harjoittamiseksi todisteen siitä, että heidät on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien taloudellisten riskien varalta, tämän jäsenvaltion on hyväksyttävä muiden jäsenvaltioiden vakuutuslaitosten antamat todistukset omalla alueellaan annettuja todistuksia vastaavina. Todistuksissa on tarkennettava, että vakuutuksenantaja on noudattanut vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa olevia lakeja ja asetuksia vakuutusehtojen ja niiden kattavuuden osalta. Todistukset eivät niitä esitettäessä saa olla kolmea kuukautta vanhempia.".5) Korvataan 9 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti: "- helpottaa tämän direktiivin täytäntöönpanoa, erityisesti antamalla ja julkaisemalla lausuntoja komission sille esittämistä kysymyksistä,".2 artiklaMuutetaan direktiivi 92/51/ETY seuraavasti:1) Lisätään 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti: "Jos vastaanottava jäsenvaltio aikoo vaatia hakijaa suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen, sen on ensin tutkittava, onko hakijan ammattiuransa aikana hankkima osaaminen sellaista, että se korvaa täysin tai osittain ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun olennaisen eroavaisuuden.".2) Lisätään 5 artiklaan toisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti: "Jos vastaanottava jäsenvaltio aikoo vaatia hakijaa suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen, sen on ensin tutkittava, onko hakijan ammattiuransa aikana hankkima osaaminen sellaista, että se korvaa täysin tai osittain tutkintotodistuksen ja todistuksen välisen olennaisen eroavaisuuden.".3) Lisätään 7 artiklan a alakohtaan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti: "Jos vastaanottava jäsenvaltio aikoo vaatia hakijaa suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen, sen on ensin tutkittava, onko hakijan ammattiuransa aikana hankkima osaaminen sellaista, että se korvaa täysin tai osittain ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun olennaisen eroavaisuuden."4) Lisätään 10 artiklaan kohdat seuraavasti: "5. Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai sen harjoittamiseksi todisteen vakavaraisuudesta, on jäsenvaltion katsottava ulkomaan kansalaisen alkuperäisen tai lähtöjäsenvaltion pankkien antamat todistukset omalla alueellaan annettuja todistuksia vastaaviksi.6. Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää jäsenvaltion omilta kansalaisilta säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi tai sen harjoittamiseksi todisteen siitä, että heidät on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien taloudellisten riskien varalta, tämän jäsenvaltion on hyväksyttävä muiden jäsenvaltioiden vakuutuslaitosten antamat todistukset omalla alueellaan annettuja todistuksia vastaavina. Todistuksissa on tarkennettava, että vakuutuksenantaja on noudattanut vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa olevia lakeja ja asetuksia vakuutusehtojen ja niiden kattavuuden osalta. Todistukset eivät niitä esitettäessä saa olla kolmea kuukautta vanhempia.".5) Korvataan 13 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti: "- helpottaa tämän direktiivin täytäntöönpanoa, erityisesti antamalla ja julkaisemalla lausuntoja komission sille esittämistä kysymyksistä,".6) Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti: "8. Muutoksia, jotka tehdään liitteissä C ja D esitettyihin koulutuskurssien luetteloihin edellä säädetyn menettelyn mukaisesti, sovelletaan välittömästi komission vahvistamasta päivästä alkaen.".2 JAKSOALAKOHTAISTEN DIREKTIIVIEN MUUTOKSET2.1 jaksoYleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat3 artiklaMuutetaan direktiivi 77/452/ETY seuraavasti:1) (Koskee vain kreikankielistä toisintoa).2) Korvataan 2 artiklassa sanat "mainittu 3 artiklassa" sanoilla "mainittu liitteessä".3) Poistetaan 3 artikla.4) Viittauksia 3 artiklaan pidetään viittauksina liitteeseen.5) (Koskee vain kreikankielistä toisintoa).6) Lisätään artiklat seuraavasti: " 18 a artiklaJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, joka sisältää kunkin jäsenvaltion hyväksymät tutkintonimikkeet sekä tarpeen vaatiessa myös niitä vastaavat ammattinimikkeet.18 b artiklaJäsenvaltioiden niiden kansalaisten osalta, joiden tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät vastaa tässä direktiivissä mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jäsenvaltioiden on tunnustettava riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden myöntämät tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joihin liittyy kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten antama todistus. Todistuksessa vahvistetaan, että tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu koulutuksesta, joka vastaa tämän direktiivin säännöksiä ja jonka edellä mainitut todistukset ja asiakirjat myöntänyt jäsenvaltio rinnastaa siinä esiintyviin nimikkeisiin.18 c artiklaJäsenvaltioiden on tutkittava tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka asianomainen henkilö on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella, kun nämä tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on annettava päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.18 d artiklaJos hakemus hylätään, tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevien jäsenvaltioiden päätösten on oltava asianmukaisesti perusteltuja.Hakijan on voitava kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tuomioistuimessa. Hakijalla on sama muutoksenhakuoikeus, jos päätöstä ei ole tehty määräajassa.".7) Lisätään direktiiviin tämän direktiivin liitteenä I oleva liite.4 artiklaKorvataan direktiivin 77/453/ETY 1 artiklan 1 kohdassa sanat "direktiivin 77/452/ETY 3 artiklassa tarkoitettujen" sanoilla "direktiivin 77/452/ETY liitteessä tarkoitettujen".2.2 jaksoHammaslääkärit5 artiklaMuutetaan direktiivi 78/686/ETY seuraavasti:1) Korvataan 2 artiklassa sanat "mainittu 3 artiklassa" sanoilla "mainittu liitteessä A".2) Poistetaan 3 artikla.3) Korvataan III luvun otsikko seuraavasti: "Hammaslääketieteen erikoisalojen tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat".4) Korvataan 4 artikla seuraavasti: " 4 artiklaJäsenvaltion, jonka laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä on tätä asiaa koskevia säännöksiä, on tunnustettava sellaiset oikomishoidon ja suukirurgian erikoishammaslääkäreiden tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille toisessa jäsenvaltiossa direktiivin 78/687/ETY 2 ja 3 artiklan mukaisesti ja jotka on mainittu liitteessä B, siten, että kyseinen pätevyystodistus antaa jäsenvaltion alueella samat oikeudet kuin jäsenvaltion itsensä antamat tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat.".5) Poistetaan 5 artikla.6) Muutetaan 6 artikla seuraavasti:a) lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti: "Sen on myös otettava huomioon henkilön mahdollinen ammattikokemus, lisäkoulutus ja jatkuva hammaslääketieteellinen koulutus."b) korvataan 3 kohta seuraavasti: "3. Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai elinten on, arvioituaan asianomaisen henkilön koulutuksen sisällön ja pituuden niille toimitettujen tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen perusteella ja ottaen huomioon henkilön mahdollisen ammattikokemuksen, lisäkoulutuksen ja jatkuvan hammaslääketieteellisen koulutuksen, ilmoitettava hänelle vaadittavan lisäkoulutuksen pituus ja alat, jotka sen on katettava.".c) lisätään kohta seuraavasti: "4. Jäsenvaltion on annettava päätös neljän kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.".7) Muutetaan 19 artiklan kaksi alakohtaa 1 kohdaksi ja lisätään kohta seuraavasti: "2. Jäsenvaltioiden on tunnustettava Italiassa myönnetyt lääketieteen tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jos asianomaiset henkilöt ovat aloittaneet yliopistolliset lääketieteen opinnot 28 päivän tammikuuta 1980 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1984 ja jos mainittujen asiakirjojen liitteenä on Italian toimivaltaisten viranomaisten antama todistus siitä,- että asianomaiset henkilöt ovat suorittaneet menestyksekkäästi Italian toimivaltaisten viranomaisten järjestämän erityisen kelpoisuuskokeen, jossa varmistetaan, että heidän tietojensa ja taitojensa taso on sama kuin henkilöiden, jotka ovat saaneet liitteessä A mainitun pätevyystodistuksen Italiassa,- että henkilöt ovat harjoittaneet Italiassa direktiivin 78/687/ETY 5 artiklassa tarkoitettua toimintaa tosiasiallisesti, laillisesti ja pääasiallisesti vähintään kolme peräkkäistä vuotta todistuksen antamista edeltävien viiden vuoden aikana, ja- että henkilöillä on oikeus harjoittaa tai he harjoittavat direktiivin 78/687/ETY 5 artiklassa tarkoitettua toimintaa tosiasiallisesti, laillisesti ja pääasiallisesti samoin edellytyksin kuin tämän direktiivin liitteessä A mainittujen Italian pätevyystodistusten haltijat.Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun kelpoisuuskokeen suorittamista ei vaadita, jos asianomaiset ovat suorittaneet menestyksekkäästi vähintään kolmen vuoden opinnot, joiden toimivaltaiset viranomaiset todistavat vastaavan direktiivin 78/687/ETY 1 artiklassa tarkoitettuja opintoja.".8) Viittauksia 3 ja 5 artiklaan pidetään viittauksina liitteisiin A ja B.9) Lisätään artiklat seuraavasti: " 23 a artiklaJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, joka sisältää kunkin jäsenvaltion hyväksymät tutkintonimikkeet sekä tarpeen vaatiessa myös niitä vastaavat ammattinimikkeet.23 b artiklaJäsenvaltioiden niiden kansalaisten osalta, joiden tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät vastaa tässä direktiivissä mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jäsenvaltioiden on tunnustettava riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden myöntämät tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joihin liittyy kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten antama todistus. Todistuksessa vahvistetaan, että tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu koulutuksesta, joka vastaa tämän direktiivin säännöksiä ja jonka edellä mainitut todistukset ja asiakirjat myöntänyt jäsenvaltio rinnastaa siinä esiintyviin nimikkeisiin.23 c artiklaJäsenvaltioiden on tutkittava tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka asianomainen henkilö on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella, kun nämä tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on annettava päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.23d artiklaJos hakemus hylätään, tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevien jäsenvaltioiden päätösten on oltava asianmukaisesti perusteltuja.Hakijan on voitava kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tuomioistuimessa. Hakijalla on sama muutoksenhakuoikeus, jos päätöstä ei ole tehty määräajassa."10) Lisätään direktiiviin tämän direktiivin liitteenä II olevat liitteet A ja B.6 artiklaKorvataan direktiivin 78/687/ETY 1 artiklan 1 kohdassa sanat "sanotun direktiivin 3 artiklassa tarkoitettu" sanoilla "mainitun direktiivin liitteessä A tarkoitettu".2.3 jaksoEläinlääkärit7 artiklaMuutetaan direktiivi 78/1026/ETY seuraavasti:1) Korvataan 2 artiklassa sanat "3 artiklassa" sanalla "liitteessä".2) Poistetaan 3 artikla.3) Viittauksia 3 artiklaan pidetään viittauksina liitteeseen.4) Lisätään artiklat seuraavasti: " 17 a artiklaJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, joka sisältää kunkin jäsenvaltion hyväksymät tutkintonimikkeet sekä tarpeen vaatiessa myös niitä vastaavat ammattinimikkeet.17 b artiklaJäsenvaltioiden niiden kansalaisten osalta, joiden tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät vastaa tässä direktiivissä mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jäsenvaltioiden on tunnustettava riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden myöntämät tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joihin liittyy kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten antama todistus. Todistuksessa vahvistetaan, että tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu koulutuksesta, joka vastaa tämän direktiivin säännöksiä ja jonka edellä mainitut todistukset ja asiakirjat myöntänyt jäsenvaltio rinnastaa siinä esiintyviin nimikkeisiin.17 c artiklaJäsenvaltioiden on tutkittava tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka asianomainen henkilö on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella, kun nämä tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on annettava päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.17 d artiklaJos hakemus hylätään, tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevien jäsenvaltioiden päätösten on oltava asianmukaisesti perusteltuja.Hakijan on voitava kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tuomioistuimessa. Hakijalla on sama muutoksenhakuoikeus, jos päätöstä ei ole tehty määräajassa."5) Lisätään direktiiviin tämän direktiivin liitteessä III oleva liite.8 artiklaKorvataan direktiivin 78/1027/ETY 1 artiklan 1 kohdassa sanat "direktiivin 78/1026/ETY 3 artiklassa tarkoitettu" sanoilla "direktiivin 78/1026/ETY liitteessä tarkoitettu".2.4 jaksoKätilöt9 artiklaMuutetaan direktiivi 80/154/ETY seuraavasti:1) Korvataan 2 artiklan 1 kohdassa sanat "3 artiklassa tarkoitetut" sanoilla "liitteessä mainitut".2) Korvataan 2 artiklan 1 kohdan neljännessä ja viidennessä luetelmakohdassa sanat "direktiivin 77/452/ETY 3 artiklassa mainittu" sanoilla "direktiivin 77/452/ETY liitteessä tarkoitettu".3) Poistetaan 3 artikla.4) Viittauksia 3 artiklaan pidetään viittauksina liitteeseen.5) Lisätään artiklat seuraavasti: " 19 a artiklaJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, joka sisältää kunkin jäsenvaltion hyväksymät tutkintonimikkeet sekä tarpeen vaatiessa myös niitä vastaavat ammattinimikkeet.19 b artiklaJäsenvaltioiden niiden kansalaisten osalta, joiden tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät vastaa tässä direktiivissä mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jäsenvaltioiden on tunnustettava riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden myöntämät tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joihin liittyy kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten antama todistus. Todistuksessa vahvistetaan, että tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu koulutuksesta, joka vastaa tämän direktiivin säännöksiä ja jonka edellä mainitut todistukset ja asiakirjat myöntänyt jäsenvaltio rinnastaa siinä esiintyviin nimikkeisiin.19 c artiklaJäsenvaltioiden on tutkittava tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka asianomainen henkilö on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella, kun nämä tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on annettava päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.19 d artiklaJos hakemus hylätään, tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevien jäsenvaltioiden päätösten on oltava asianmukaisesti perusteltuja.Hakijan on voitava kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tuomioistuimessa. Hakijalla on sama muutoksenhakuoikeus, jos päätöstä ei ole tehty määräajassa."6) Lisätään direktiiviin tämän direktiivin liitteessä IV oleva liite.10 artiklaMuutetaan direktiivi 80/155/ETY seuraavasti:1) Korvataan 1 artiklan 1 kohdassa sanat "3 artiklassa tarkoitettu" sanoilla "liitteessä tarkoitettu".2) Korvataan 1 artiklan 2 kohdan toisessa luetelmakohdassa sanat "direktiivin 77/452/ETY 3 artiklassa tarkoitetun" sanoilla "direktiivin 77/452/ETY liitteessä tarkoitetun".2.5 jaksoArkkitehdit11 artiklaMuutetaan direktiivi 85/384/ETY seuraavasti:1) Lisätään artiklat seuraavasti: " 6 artiklaJäsenvaltioiden on tutkittava tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka asianomainen henkilö on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella, kun nämä tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on annettava päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.6 a artiklaJos hakemus hylätään, tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevien jäsenvaltioiden päätösten on oltava asianmukaisesti perusteltuja.Hakijan on voitava kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tuomioistuimessa. Hakijalla on sama muutoksenhakuoikeus, jos päätöstä ei ole tehty määräajassa."2) Poistetaan 15 artikla.3) Korvataan 24 artiklan 1 kohdassa sanat "17 ja 18 artiklan mukaisesti" sanoilla "17 ja 18 artiklan mukaisesti sijoittautumisoikeuden osalta ja 22 artiklan mukaisesti palvelujen tarjoamisen osalta".2.6 jaksoFarmasian ala12 artiklaLisätään direktiivin 85/432/ETY 2 artiklaan kohta seuraavasti: "6. Siirtymätoimenpiteenä ja 3 ja 5 kohdasta poiketen Italia, jonka laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä säädettyä koulutusta ei ole saatettu täysin vastaamaan tässä artiklassa määriteltyä koulutusta 5 artiklassa säädetyn määräajan kuluessa, voi jatkaa näiden säädösten soveltamista henkilöihin, jotka ovat aloittaneet farmasian opintonsa ennen 1 päivää marraskuuta 1993 ja päättäneet ne ennen 1 päivää marraskuuta 2003.Vastaanottavalla jäsenvaltiolla on oikeus vaatia Italian myöntämien farmasian alan tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen haltijoilta, jotka ovat aloittaneet opintonsa ennen 1 päivää marraskuuta 1993 ja päättäneet ne ennen 1 päivää marraskuuta 2003, että heidän tutkintotodistuksiinsa, todistuksiinsa ja muihin muodollista kelpoisuutta osoittaviin asiakirjoihinsa liittyy todistus, joka osoittaa niiden haltijan harjoittaneen tosiasiallisesti ja laillisesti jotakin 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua toimintaa vähintään kolme peräkkäistä vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana siltä osin kuin toiminta on Italiassa säänneltyä.".13 artiklaMuutetaan direktiivi 85/433/ETY seuraavasti:1) Korvataan 1 artiklassa sanat "4 artiklassa tarkoitettujen" sanoilla "liitteessä tarkoitettujen".2) Poistetaan 3 artikla.3) Poistetaan 4 artikla.4) Viittauksia 4 artiklaan pidetään viittauksina liitteeseen.5) Lisätään artiklat seuraavasti: " 18 a artiklaJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, joka sisältää kunkin jäsenvaltion hyväksymät tutkintonimikkeet sekä tarpeen vaatiessa myös niitä vastaavat ammattinimikkeet.18 b artiklaJäsenvaltioiden niiden kansalaisten osalta, joiden tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät vastaa tässä direktiivissä mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jäsenvaltioiden on tunnustettava riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden myöntämät tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joihin liittyy kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten antama todistus. Todistuksessa vahvistetaan, että tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu koulutuksesta, joka vastaa tämän direktiivin säännöksiä ja jonka edellä mainitut todistukset ja asiakirjat myöntänyt jäsenvaltio rinnastaa siinä esiintyviin nimikkeisiin.18 c artiklaJäsenvaltioiden on tutkittava tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka asianomainen henkilö on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella, kun nämä tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on annettava päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.18 d artiklaJos hakemus hylätään, tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevien jäsenvaltioiden päätösten on oltava asianmukaisesti perusteltuja.Hakijan on voitava kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tuomioistuimessa. Hakijalla on sama muutoksenhakuoikeus, jos päätöstä ei ole tehty määräajassa.".6) Lisätään direktiiviin tämän direktiivin liitteessä V oleva liite.2.7 jaksoLääkärit14 artiklaMuutetaan direktiivi 93/16/ETY seuraavasti:1) Korvataan 2 artiklassa sanat "mainittu 3 artiklassa" sanoilla "mainittu liitteessä A".2) Poistetaan 3 artikla.3) Korvataan II luvun otsikko seuraavasti: "Lääketieteen erikoisalojen tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat".4) Korvataan 4 artikla seuraavasti: " 4 artiklaJokaisen jäsenvaltion, jonka laeissa, asetuksissa ja hallinnollisissa määräyksissä on tätä alaa koskevia säännöksiä, on tunnustettava lääketieteen erikoisalojen tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille toisessa jäsenvaltiossa 24, 25, 26 ja 29 artiklan mukaisesti ja jotka on mainittu liitteissä B ja C, siten, että kyseinen asiakirja antaa jäsenvaltion alueella saman oikeuden kuin jäsenvaltion itsensä antamat asiakirjat.".5) Korvataan 5 artikla seuraavasti: " 5 artiklaEdellä 4 artiklassa tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat ovat sellaisia, jotka liitteessä B mainittujen toimivaltaisten viranomaisten ja elinten antamina vastaavat kyseisen erikoisalan koulutuksen osalta liitteessä C mainittuja pätevyystodistuksia niissä jäsenvaltioissa, joissa sellaista koulutusta annetaan.".6) Poistetaan III luvun otsikko ja 6 ja 7 artikla.7) 8 artiklassaa) lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti: "Sen on myös otettava huomioon henkilön ammattikokemus, lisäkoulutus ja jatkuva lääketieteellinen koulutus.";b) korvataan 3 kohta seuraavasti: "3. Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai elinten on, arvioituaan asianomaisen henkilön koulutuksen sisällön ja pituuden niille toimitettujen tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen perusteella ja ottaen huomioon henkilön ammattikokemuksen, lisäkoulutuksen ja jatkuvan lääketieteellisen koulutuksen, ilmoitettava hänelle vaadittavan lisäkoulutuksen pituus ja alat, jotka sen on katettava.";c) lisätään kohta seuraavasti: "4. Jäsenvaltion on annettava päätös neljän kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.".8) Lisätään 9 artiklaan kohta seuraavasti: "2 a. Jäsenvaltioiden on tunnustettava todisteeksi lääketieteen erikoisaloilla muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka on annettu Espanjassa lääkäreille, jotka ovat ennen 1 päivää tammikuuta 1995 saaneet erityiskoulutuksen, joka ei ole 24-27 artiklassa säädettyjen virallista koulutusta koskevien vaatimusten mukaista, jos todisteen liitteenä on toimivaltaisen espanjalaisen viranomaisen antama todistus siitä, että kyseinen henkilö on läpäissyt erityistä ammattipätevyyttä koskevan testin, joka on järjestetty kuninkaallisessa asetuksessa 1497/99 tarkoitettujen erityisten sääntelymenettelyjen yhteydessä sen varmistamiseksi, että kyseisen henkilön tiedot ja pätevyys ovat vastaavat kuin erikoislääkäriksi pätevöityneillä lääkäreillä, joihin viitataan Espanjan osalta 5 artiklan 3 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa.".9) Lisätään 23 artiklaan kohta seuraavasti: "6. Jatkuvalla koulutuksella varmistetaan kunkin jäsenvaltion yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, että opintonsa päättäneet henkilöt pystyvät seuraamaan lääketieteen kehitystä."10) Korvataan 24 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti: "a) sen edellytyksenä on kuuden vuoden opintojen suorittaminen 23 artiklassa mainitun koulutusohjelman puitteissa ja riittävien tietojen hankkiminen yleislääketieteestä näiden opintojen aikana."11) Korvataan 26 ja 27 artikla seuraavasti: " 26 artiklaNiiden jäsenvaltioiden, joiden laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä on tätä alaa koskevia säännöksiä, on huolehdittava, että erikoistumiskoulutuskurssien vähimmäispituus on vähintään liitteessä C kunkin mainitun koulutusalan osalta mainittu aika. Näitä vähimmäisaikoja muutetaan 44 a artiklan 3 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.".12) Korvataan 30 artikla seuraavasti: " 30 artiklaJäsenvaltion, jonka alueella toteutetaan 23 artiklassa tarkoitettua koulutusohjelmaa kokonaisuudessaan, on järjestettävä vähintään 31 ja 32 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttävä yleislääkärin erityiskoulutus niin, että ensimmäiset koulutusohjelman suorittamisen jälkeen myönnetyt tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat myönnetään viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2006.".13) Korvataan 31 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti: "b) opiskelu kestää vähintään kolme vuotta, on kokopäiväistä ja tapahtuu toimivaltaisten viranomaisten tai elinten valvonnassa;".14) Korvataan 31 artiklan 2 kohta seuraavasti: "2. Jos 23 artiklassa tarkoitettu koulutusohjelma sisältää käytännön harjoittelun, joka tapahtuu hyväksytyssä sairaalaympäristössä, jossa on käytettävissä asianmukaiset yleislääketieteen alan välineet ja palvelut, tai hyväksytyllä yleislääkärin vastaanotolla tai hyväksytyssä keskuksessa, jossa lääkärit tarjoavat perusterveydenhuoltoa, tämän käytännön harjoittelun kesto voidaan sisällyttää 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun kestoon korkeintaan yhden vuoden ajalta. Tätä mahdollisuutta voivat käyttää vain jäsenvaltiot, joissa yleislääkärin erityiskoulutuksen kesto on kaksi vuotta 1 päivänä tammikuuta 2001.Jos komissio tämän kohdan soveltamisen yhteydessä toteaa, että 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu koulutustaso aiheuttaa jollekin jäsenvaltiolle merkittäviä vaikeuksia, se pyytää lausunnon neuvoston päätöksellä N:o 75/365/ETY(21) perustetulta terveydenhuollon johtavien virkamiesten komitealta ja ilmoittaa tästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio esittää tarvittaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksia yleislääkärin erityiskoulutuksen keston parempaa yhteensovittamista varten.".15) Korvataan 34 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa sanat "60 prosenttia" sanoilla "50 prosenttia".16) Viittauksia 3, 6, 7 ja 27 artiklaan pidetään vastaavasti viittauksina liitteeseen A, 4 artiklaan, 5 artiklaan ja 26 artiklaan.17) Lisätään artiklat seuraavasti: " 42 a artiklaJäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, joka sisältää kunkin jäsenvaltion hyväksymät tutkintonimikkeet sekä tarpeen vaatiessa myös niitä vastaavat ammattinimikkeet.42 b artiklaJäsenvaltioiden niiden kansalaisten osalta, joiden tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät vastaa tässä direktiivissä mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jäsenvaltioiden on tunnustettava riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden myöntämät tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joihin liittyy kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten antama todistus. Todistuksessa vahvistetaan, että tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on annettu koulutuksesta, joka vastaa tämän direktiivin säännöksiä ja jonka edellä mainitut todistukset ja asiakirjat myöntänyt jäsenvaltio rinnastaa siinä esiintyviin nimikkeisiin.42 c artiklaJäsenvaltioiden on tutkittava tässä direktiivissä tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset tai muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka asianomainen henkilö on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella, kun nämä tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat on tunnustettu jossakin jäsenvaltiossa, samoin kuin jossakin jäsenvaltiossa hankittu koulutus ja/tai ammattikokemus. Jäsenvaltion on annettava päätös kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on esittänyt hakemuksensa ja kaikki tarvittavat asiakirjat.42 d artiklaJos hakemus hylätään, tässä direktiivissä tarkoitettujen tutkintotodistusten, todistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevien jäsenvaltioiden päätösten on oltava asianmukaisesti perusteltuja.Hakijan on voitava kansallisen lainsäädännön mukaan hakea muutosta tuomioistuimessa. Hakijalla on sama muutoksenhakuoikeus, jos päätöstä ei ole tehty määräajassa."18) Muutetaan 44 a artikla seuraavasti:a) korvataan 1 kohdassa ilmaisu "menettelyihin" ilmaisulla "menettelyyn".b) poistetaan 2 kohta.19) Lisätään direktiiviin tämän direktiivin liitteessä VI olevat liitteet A, B ja C.3 JAKSOLOPPUMÄÄRÄYKSET15 artiklaKomissio antaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2008 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 1 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamisesta jäsenvaltioissa.Komissio esittää tarvittavat päätelmänsä käytyään neuvottelut 1 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyn voimassa olevan järjestelyn mahdollisista muutostarpeista. Komissio tekee tarvittaessa myös voimassa olevaa järjestelmää koskevia parannusehdotuksia.16 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen 1 päivää tammikuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.17 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.18 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 14 päivänä toukokuuta 2001.Euroopan parlamentin puolestaPuhemiesN. FontaineNeuvoston puolestaPuheenjohtajaA. Lindh(1) EYVL C 28, 26.1.1998, s. 1.(2) EYVL C 235, 27.7.1998, s. 53.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 2. heinäkuuta 1998 (EYVL C 226, 20.7.1998, s. 26), vahvistettu 27. lokakuuta 1999, neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 20. maaliskuuta 2000 (EYVL C 119, 27.4.2000, s. 1) ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 5. heinäkuuta 2000 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), Euroopan parlamentin päätös, tehty 1. helmikuuta 2001 ja neuvoston päätös, tehty 26. helmikuuta 2001.(4) EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16.(5) EYVL L 209, 24.7.1992, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2000/5/EY (EYVL L 54, 26.2.2000, s. 42).(6) Asia C-340/89 (Vlassopoulou), Kok. 1999, s. I-2357.(7) EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/46/EY (EYVL L 139, 2.6.1999, s. 25).(8) EYVL L 176, 15.7.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(9) EYVL L 176, 15.7.1977, s. 8, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 89/595/ETY (EYVL L 341, 23.11.1989, s. 30).(10) EYVL L 233, 24.8.1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(11) EYVL L 233, 24.8.1978, s. 10, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(12) EYVL L 362, 23.12.1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(13) EYVL L 362, 23.12.1978, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 89/594/ETY (EYVL L 341, 23.11.1989, s. 19).(14) EYVL L 33, 11.2.1980, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(15) EYVL L 33, 11.2.1980, s. 8, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 89/594/ETY.(16) EYVL L 253, 24.9.1985, s. 34.(17) EYVL L 253, 24.9.1985, s. 37, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(18) Asia C-154/93 (Tawil-Albertini), Kok. 1994, s. I-451.(19) Asia C-319/92 (Haim), Kok. 1994, s. I-425.(20) EYVL L 223, 21.8.1985, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(21) EYVL L 167, 30.6.1975, s. 19.LIITE I"LIITELuettelo yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>"LIITE II"LIITE ALuettelo hammaslääkärin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>LIITE BLuettelo erikoishammaslääkärin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä1. Oikomishoito>TAULUKON PAIKKA>2. Suukirurgia>TAULUKON PAIKKA>"LIITE III"LIITELuettelo eläinlääkärin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>"LIITE IV"LIITELuettelo kätilön tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>"LIITE V"LIITELuettelo farmasian alan tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>"LIITE VI"LIITE ALuettelo lääkärin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>LIITE BLuettelo erikoislääkärin tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>LIITE CLuettelo lääketieteen erikoistumiskoulutuksen nimikkeistä>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>"LausumatKomission lausumaKomissio korostaa, että tutkimusten tekemisen ja selvitysten sekä tarvittaessa lainsäädäntöehdotusten esittämisen edellytyksenä on, että tarvittavat varat ovat käytettävissä.Komission lausumaKysymys Euroopan unionin ulkopuolella hankittujen todistusten, tutkintotodistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamisesta koskee ainoastaan suhteellisen pientä määrää yhteisön kansalaisista. Itse asiassa perustamissopimuksessa ei säädetä minkäänlaisesta oikeusperustasta, jonka tarkoituksena olisi helpottaa kolmannen maan kansalaisten hankkimien todistusten, tutkintotodistusten tai muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen tunnustamista.Kysymystä kolmannessa maassa hankitun koulutuksen tunnustamisesta on jo käsitelty niiden kansallisten viranomaisten edustajien komiteoissa, jotka vastaavat todistusten vastavuoroisen tunnustamisen täytäntöönpanemisesta.Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on tuonut äskettäin esiin uusia periaatteita, joita jäsenvaltioiden on sovellettava tässä yhteydessä (katso päätös asiassa C-238/98 Hocsman, 14.9.2000).Komissio määrittää vielä ratkaisematta olevat tilanteet ja ehdottaa tarvittaessa asianmukaisia ratkaisuja tulevissa ehdotuksissaan.Parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausumaEuroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat yksimielisiä siitä, että on tärkeää, että ammatillisen koulutuksen vastavuoroisen tunnustamisen alalla voimassa olevista säädöksistä on käytettävissä konsolidoidut toisinnot, jotka ovat kaikkien helposti ymmärrettävissä.Tätä tarkoitusta varten on suoritettu merkittävää kodifiointityötä antamalla neuvoston direktiivi 93/16/ETY (lääkäreiden vapaa liikkuvuus) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/42/EY (kolmas yleinen järjestelmä). Lisäksi komissio on toimittanut käyttäjien saataville ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevan yleisen järjestelmän käyttöoppaan.Komissiolla on tarkoituksena jatkaa ponnistelujaan kahdessa vaiheessa: se aikoo ensin integroida alakohtaiset direktiivit konsolidoituihin puitteisiin. Sitten komissio tutkii mahdollisuutta konsolidoida yleistä järjestelmää koskevat direktiivit, tavoitteena jatkaa lainsäädännön yksinkertaistamista ja helpottaa edelleen palvelujen tarjoamisen vapautta Lissabonin huippukokouksen päätelmien mukaisesti.Lisäksi komissio aikoo tarkastella yleislääkärien erikoiskoulutuksen kehitystä jäsenvaltioissa sekä niiden ongelmien laajuutta, jotka johtuvat eroista koulutuksen pituudessa. Tarvittaessa komissio esittää tätä asiaa koskevia koordinointiehdotuksia.Komissio esittää yhteenvedon asian käsittelystä viimeistään vuonna 2003.Euroopan parlamentti ja neuvosto panevat merkille komission aikomukset. Komissio tiedottaa niille asioiden edistymisestä.


Avis juridique important

|

31993L0014

Neuvoston direktiivi 93/14/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen jarrulaitteista

Virallinen lehti nro L 121 , 15/05/1993 s. 0001 - 0019 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 24 s. 0057  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 24 s. 0057

NEUVOSTON DIREKTIIVI 93/14/ETY,annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993,kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen jarrulaitteista EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan,ottaa huomioon kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/61/ETY(1),ottaa huomioon komission ehdotuksen(2),toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(3),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(4),sekä katsoo, ettäon tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi asteittain 31 päivänä joulukuuta 1992 päättyvän ajanjakson kuluessa; sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan,kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen on kaikissa jäsenvaltioissa täytettävä tietyt pakollisin vaatimuksin vahvistetut tekniset ominaisuudet jarrulaitteiden osalta; nämä vaatimukset eroavat jäsenvaltioittain ja haittaavat sen vuoksi yhteisön sisäistä kauppaa,tällaiset sisämarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan esteet voidaan poistaa, jos kaikki jäsenvaltiot antavat samat vaatimukset jo olemassa olevien kansallisten sääntöjen sijasta,on tarpeen laatia kaksi- ja kolmipyöräisiä moottoriajoneuvoja koskevat yhdenmukaistetut vaatimukset, jotta direktiivissä 92/61/ETY säädetyt tyyppihyväksyntä- ja osan tyyppihyväksyntämenettelyt voidaan ottaa käyttöön kaikkien edellä tarkoitettujen ajoneuvotyyppien osalta, jayhteisöön kuulumattomien maiden markkinoille pääsyn helpottamiseksi on tarpeen saada aikaan vastaavuus tämän direktiivin säännösten ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (ECE) säännön N:o 78 välille,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkien direktiivin 92/61/ETY 1 artiklassa määriteltyjen ajoneuvotyyppien jarrulaitteisiin.2 artikla Menettely osan tyyppihyväksynnän antamiseksi kaksi- ja kolmipyöräisille moottoriajoneuvotyypeille jarrulaitteiden osalta ja edellytykset ajoneuvojen vapaalle liikkuvuudelle vahvistetaan direktiivin 92/61/ETY II ja III luvussa.3 artikla Tämän direktiivin säännösten ja ECE:n säännön N:o 78 (asiakirjat E/ECE/324 ja E/ECE/TRANS/505 REV 1 ADD 77, annettu 20 päivänä lokakuuta 1988) vastaavuus tunnustetaan direktiivin 92/61/ETY 11 artiklan mukaisesti.Osan tyyppihyväksynnän antavien jäsenvaltioiden viranomaisten on hyväksyttävä edellä tarkoitetun säännön N:o 78 vaa- timusten mukaisesti annetut osan tyyppihyväksynnät sekä osan tyyppihyväksyntämerkit tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti annettujen vastaavien osan tyyppihyväksyntöjen ja osan tyyppihyväksyntämerkkien sijasta.4 artikla Tämä direktiivä voidaan muuttaa direktiivin 70/156/ETY(5) 13 artiklan mukaisesti:- edellä 3 artiklassa tarkoitetun ECE:n säännön muutosten ottamiseksi huomioon;- liitteen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen.5 artikla 1 Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset viimeistään 5 päi- vänä lokakuuta 1994. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.Jäsenvaltiot eivät saa ensimmäisessä alakohdassa mainitusta päivämäärästä alkaen kieltää, jarrutukseen liittyvistä syistä, tämän direktiivin mukaisten ajoneuvojen liikkeelle laskemista ensimmäistä kertaa.Niiden on sovellettava ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja säännöksiä 5 päivästä huhtikuuta 1995 alkaen.2 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.6 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 5 päivänä huhtikuuta 1993.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. TRØJBORG(1) EYVL N:o L 225, 10.8.1992, s. 72(2) EYVL N:o C 93, 13.4.1992, s. 24(3) EYVL N:o C 305, 23.11.1992, s. 11 ja EYVL N:o C 72, 15.3.1993(4) EYVL N:o C 313, 30.11.1992, s. 7(5) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 92/53/ETY (EYVL N:o L 225, 10.8.1992, s. 1).LIITE 1 MÄÄRITELMÄT Tässä direktiivissä tarkoitetaan:1.1 `Ajoneuvotyypillä jarrulaitteen osalta`Ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan erityisesti seuraavien olennaisten kohtien osalta:1.1.1 ajoneuvoluokka, sellaisena kuin se määritellään tämän direktiivin 1 artiklassa,1.1.2 suurin massa, sellaisena kuin se määritellään 1.13 kohdassa,1.1.3 massan jakautuminen akseleille,1.1.4 suurin rakenteellinen nopeus,1.1.5 eri tyyppinen jarrulaite,1.1.6 akseleiden lukumäärä ja järjestely,1.1.7 moottorityyppi,1.1.8 vaihteiden lukumäärä ja niiden kokonaisvälityssuhde,1.1.8.a perävälityksen välityssuhde,1.1.9 rengasmitat.1.2 `Jarrulaitteella`Muiden osien kuin moottorin muodostamaa kokonaisuutta, jonka tehtävänä on liikkeessä olevan ajoneuvon nopeuden asteittainen vähentäminen tai sen pysäyttäminen tai sen paikallaan pitäminen, jos se on jo pysähtynyt; nämä toiminnot eritellään 2.1.2 kohdassa. Jarrulaite koostuu hallintalaitteesta, voimansiirrosta ja varsinaisesta jarrusta.1.3 `Hallintalaitteella`Kuljettajan suoraan käyttämää osaa, joka välittää voimansiirrolle jarrutukseen tai sen ohjaukseen tarvittavan energian. Tämä energia voi olla kuljettajan omaa lihasvoimaa tai energiaa muusta kuljettajan hallitsemasta energialähteestä tai yhdistelmä näistä eri energiamuodoista.1.4 `Voimansiirrolla`Hallintalaitteen ja jarrujen välisten osien muodostamaa kokonaisuutta, joka liittää ne toiminnallisesti yhteen. Kun jarrutusvoima saadaan kuljettajasta riippumattomasta, mutta hänen hallitsemastaan energianlähteestä tai sen avulla, myös kyseisessä laitteessa olevaa varaenergiaa pidetään osana voimansiirtoa.1.5 `Jarrulla`Jarrutuslaitteen osia, joissa ajoneuvon liikettä vastustavat voimat tuotetaan.1.6 'Eri jarrulaitetyypeillä'Laitteita, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten kohtien osalta:1.6.1 sen osilla on eri ominaisuudet,1.6.2 sen jonkin osan materiaali on ominaisuudeltaan, muodoltaan tai kooltaan erilainen,1.6.3 sen osat on yhdistetty eri tavalla.1.7 `Jarrulaitteen osalla/osilla`Yhtä tai useampaa niistä erillisistä osista, jotka yhdistettynä muodostavat jarrulaitteen.1.8 `Yhdistetyllä jarrujärjestelmällä`1.8.1 Kaksipyöräisten mopojen ja sivuvaunuttomien moottoripyörien osalta järjestelmää, jolla ainakin kahta jarrua eri pyörissä käytetään samanaikaisesti yhdellä hallintalaitteella;1.8.2 kolmipyöräisten mopojen ja kolmipyörien osalta jarrulaitetta, joka toimii kaikissa pyörissä;1.8.3 sivuvaunullisten moottoripyörien osalta jarrulaitetta, joka toimii ainakin etupyörässä ja takapyörässä. Siten laitetta, joka toimii samanaikaisesti takapyörässä ja sivuvaunun pyörässä pidetään takajarruna.1.9 `Portaattomasti säädettävällä jarrutuksella`Jarrutusta, jonka aikana, ajoneuvon tavanomaisella käyttöalueella, joko jarruja käytettäessä tai vapauttaessa:1.9.1 kuljettaja voi milloin tahansa lisätä tai vähentää jarrutusvoimaa hallintalaitetta käyttämällä;1.9.2 jarrutusvoima vaihtelee suhteessa hallintalaitteen käyttöön (monotoninen toiminta),ja1.9.3 jarrutusvoimaa voi helposti säädellä riittävällä tarkkuudella.1.10 `Suurimmalla rakenteellisella nopeudella`Nopeutta, jota ajoneuvo ei voi ylittää tasaisella pinnalla ja ilman kohtuutonta ulkopuolista vaikutusta ottaen huomioon ajoneuvon suunnittelusta ja rakenteesta johtuvat mahdolliset rajoitukset.1.11 `Kuormitetulla ajoneuvolla`Ellei muuta ole ilmoitettu, ajoneuvoa kuormattuna siten, että se saavuttaa suurimman massansa.1.12 `Kuormittamattomalla ajoneuvolla`Ajoneuvoa yksinään, sellaisena kuin se on testeihin toimitettaessa, sekä kuljettajaa yksinään tai testeihin tarvittavia laitteita ja välineitä.1.13 `Suurimmalla massalla`Valmistajan ilmoittamaa suurinta teknisesti sallittua massaa (tämä massa voi olla suurempi kuin kansallisten viranomaisten sallima suurin massa).1.14 `Märällä jarrulla`Jarrua tai jarruja, jo(t)ka on käsitelty lisäyksessä 1 olevan 1.3 kohdan mukaisesti.2 ERITELMÄT2.1 Yleistä2.1.1 Jarrulaite2.1.1.1 Jarrulaite on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että ajoneuvo täyttää, siihen mahdollisesti tavanomaisessa käytössä kohdistuvasta tärinästä huolimatta, tässä liitteessä vahvistetut vaatimukset.2.1.1.2 Jarrulaite on erityisesti suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että se kestää syöpymistä ja vanhenemista aiheuttavia olosuhteita mahdollisimman hyvin.2.1.2 Jarrulaitteen toiminnotEdellä 1.2 kohdassa määritellyn jarrulaitteen on täytettävä seuraavat edellytykset:2.1.2.1 KäyttöjarruKäyttöjarrun avulla kuljettajan on pystyttävä hallitsemaan ajoneuvon liikettä ja pysäyttämään ajoneuvo turvallisesti, nopeasti ja tehokkaasti, millä tahansa ajoneuvon kuormituksella ja nopeudella ja ylä- tai alamäen kaltevuudesta riippumatta. Käyttöjarrua on pystyttävä säätelemään portaattomasti. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta käsiä ohjauslaitteesta.2.1.2.2 Varajarru (jos ajoneuvo on sellaisella varustettu)Varajarrun avulla ajoneuvo on pystyttävä pysäyttämään kohtuullisella jarrutusmatkalla silloin kun käyttöjarru ei toimi. Varajarrua on pystyttävä säätelemään portaattomasti. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan irrottamatta molempia käsiä ohjauslaitteesta. Näitä vaatimuksia sovellettaessa oletetaan, ettei käyttöjarruun voi ilmaantua samanaikaisesti kuin yksi vika.2.1.2.3 Seisontajarru (jos ajoneuvo on sellaisella varustettu)Seisontajarrulla on pystyttävä pitämään ajoneuvo paikallaan ylä- ja alamäessä myös kuljettajan poissa ollessa, jolloin täysin mekaaninen laite pitää liikkuvat osat paikoilleen lukittuina. Kuljettajan on pystyttävä jarruttamaan istuimeltaan.2.2 Jarrulaitteiden ominaisuudet2.2.1 Kaikkien kaksipyöräisten mopojen ja sivuvaunuttomien moottoripyörien on oltava varustettuja kahdella käyttöjarrulaitteella, joissa on itsenäiset hallintalaitteet ja voimansiirrot, toisen vaikuttaessa ainakin etupyörään ja toisen ainakin takapyörään.2.2.1.1 Kahdella käyttöjarrulaitteella voi olla yhteinen jarru siten, että toisen vika ei vaikuta toisen suorituskykyyn. Tiettyjä osia, kuten itse jarrua, jarrusylintereitä ja niiden mäntiä (lukuun ottamatta tiivisteitä), työntötankoja ja jarrujen vipulaitteita ei pidetä rikkoutumiselle alttiina, jos ne ovat riittävästi mitoitettuja, niihin pääsee helposti käsiksi kunnossapitoa varten ja niissä on riittävät turvallisuusominaisuudet.2.2.1.2 Seisontajarru ei ole pakollinen.2.2.2 Kaikki sivuvaunulliset moottoripyörät on varustettava jarrulaitteilla, jotka vaadittaisiin, jos niissä ei olisi sivuvaunua; jos nämä määräykset mahdollistavat vaadittavan suorituskyvyn saavuttamisen sivuvaunullisen ajoneuvon testeissä, ei sivuvaunun pyörässä vaadita jarrua; seisontajarrulaite ei ole pakollinen.2.2.3 Kaikki kolmipyöräiset mopot on varustettava:2.2.3.1 joko kahdella itsenäisellä käyttöjarrulaitteella, jotka vaikuttavat samanaikaisesti kaikkien pyörien jarruihin;2.2.3.2 tai kaikkiin pyöriin vaikuttavalla käyttöjarrulaitteella ja varajarrulaitteella, joka voi olla seisontajarru.2.2.3.3 Lisäksi kaikki kolmipyöräiset mopot on varustettava seisontajarrulaitteella, joka vaikuttaa ainakin yhden akselin pyörään tai pyöriin. Seisontajarrulaitteen, joka voi olla toinen edellä 2.2.3.1 kohdassa tarkoitetuista laitteista, on oltava riippumaton toiseen akseliin tai toisiin akseleihin vaikuttavasta jarrusta.2.2.4 Kaikki kolmipyörät on varustettava:2.2.4.1 jalkaohjatulla kaikkiin pyöriin vaikuttavalla käyttöjarrulaitteella ja varajarrulaitteella, joka voi olla seisontajarru,ja2.2.4.2 seisontajarrulaitteella, joka vaikuttaa ainakin yhden akselin pyöriin. Seisontajarrulaitteen hallintalaitteen on oltava riippumaton käyttöjarrulaitteen hallintalaitteesta.2.2.5 Jarrulaitteiden on vaikutettava jarrutuspintoihin, jotka on kiinnitetty pyöriin pysyvällä tavalla tai sellaisten osien avulla, jotka eivät helposti rikkoudu.2.2.6 Ajoneuvoon kiinnitettyjen jarrulaitteiden osien on oltava siten varmistettuja, että jarrulaitteisiin ei ilmaannu vikoja tavanomaisessa käytössä.2.2.7 Jarrulaitteiden on toimittava vapaasti kun ne ovat oikein voideltuja ja säädettyjä.2.2.7.1 Jarrujen kuluminen on voitava helposti korjata joko käsikäyttöisellä tai automaattisella säädöllä. Jarruja on voitava säätää jarrutuksen tehokkuuden vähentymättä, kunnes jarruhihnat on vaihdettava.2.2.7.2 Voimansiirron ja jarrujen hallintalaitteilla ja osilla on oltava niin paljon toimintavaraa, että jarrujen kuumentumisesta tai jarruhihnojen kulumisesta huolimatta on mahdollista jarruttaa tehokkaasti ilman välitöntä säätöä.2.2.7.3 Oikein säädettyinä jarrulaitteen osat eivät saa niitä käytettäessä koskettaa muihin kuin tarkoitettuihin osiin.2.2.8 Jarrulaitteissa, joissa on hydraulinen voimansiirto, jarrunestettä sisältävän säiliön on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että jarrunesteen määrä on helppo tarkastaa.Tämä määräys ei koske mopoja, joiden suurin nopeus on enintään 25 km/h.Lisäys 1 Jarrutustestit ja jarrujen suorituskyky1 JARRUTUSTESTIT1.1 Yleistä1.1.1 Jarrulaitteiden tehovaatimukset perustuvat jarrutusmatkaan. Jarrulaitteiden teho määritellään joko mittaamalla jarrutusmatka suhteessa ajoneuvon jarrutuksen alkunopeuteen tai mittaamalla laitteen toimintaviive ja ajoneuvon keskimääräinen hidastuvuus.1.1.2 Jarrutusmatka on ajoneuvon kulkema matka jarrun hallintalaitteen käytön aloitushetkestä ajoneuvon pysähtymishetkeen; alkunopeus on ajoneuvon nopeus kuljettajan aloittaessa hallintalaitteen käytön. Jarrutustehon mittausta varten käytetään jäljempänä esitetyissä kaavoissa seuraavia tunnuksia:V = alkunopeus km/h,S = jarrutusmatka metreinä.1.1.3 Osan tyyppihyväksyntää varten jarrutusteho on mitattava testeissä maantiellä; nämä testit on suoritettava seuraavissa olosuhteissa:1.1.3.1 ajoneuvon massan on oltava kullekin testityypille vahvistettujen vaatimusten mukainen ja se on ilmoitettava testausselosteessa;1.1.3.2 testit on suoritettava kullekin testityypille vahvistetulla nopeudella ja yksityiskohtaisilla säännöillä; jos ajoneuvon suurin nopeus ei vastaa määrättyä nopeutta, testit on suoritettava annettujen erityisten vaihtoehtoisten sääntöjen mukaisesti;1.1.3.3 määrätty teho on saavutettava ilman pyörän (pyörien) lukkiutumista, ajoneuvon poikkeamista suunnastaan ja ilman mitään epätavallista tärinää;1.1.3.4 testeissä vaaditun tehon tuottamiseen tarvittava jarrun hallintalaitteeseen kohdistettava voima ei saa olla enemmän kuin kyseiselle ajoneuvoluokalle vahvistettu suurin arvo;1.1.4 Testausolosuhteet1.1.4.1 Käyttöjarrun testit on suoritettava seuraavissa olosuhteissa:1.1.4.1.1 testiä tai testisarjaa aloitettaessa renkaiden on oltava kylmät ja rengaspaineen on oltava pyöriin kohdistuvalle kuormitukselle vahvistetun paineen mukainen ajoneuvon ollessa paikallaan;1.1.4.1.2 testattaessa kuormitettua ajoneuvoa painon on jakauduttava ajoneuvolle valmistajan vaatimusten mukaisesti;1.1.4.1.3 kaikissa tyyppi 0 -testeissä jarrujen on oltava kylmät; jarrua pidetään kylmänä kun jarrulevyltä tai jarrurummun ulkopinnalta mitattu lämpötila on alle 100 °C;1.1.4.1.4 kuljettajan on istuttava satulassa samassa asennossa koko testin ajan;1.1.4.1.5 testialueen on oltava tasainen ja kuiva ja siinä on oltava hyvät kitkaominaisuudet;1.1.4.1.6 testit on suoritettava siten, että tuuli ei vaikuta tuloksiin.1.2 Tyyppi 0 -testi (käyttöjarrut)1.2.1 Yleistä1.2.1.1 Käyttöjarrun tehoa koskevien vaatimusten on oltava kullekin ajoneuvoluokalle määrättyjä.1.2.2 Tyyppi 0 -testi moottori kytkettynä irti1.2.2.1 Testi on suoritettava sille luokalle vahvistetulla nopeudella, johon ajoneuvo kuuluu, vahvistetuissa luvuissa sallitaan kuitenkin tietty toleranssi.Ajoneuvojen osalta, joissa kahta käyttöjarrua voidaan käyttää erikseen, jarrulaitteet on testattava erikseen. Kunkin ajoneuvoluokan kunkin jarrulaitteen on saavutettava vähimmäisteho.1.2.2.1.1 Ajoneuvon ollessa varustettu käsivalintaisella vaihdelaatikolla tai automaattivaihteistolla, jossa vaihdelaatikko voidaan kytkeä irti, on testit suoritettava vaihdelaatikon ollessa käyttämättömänä ja/tai moottorin ollessa kytkettynä irti voimansiirrosta kytkimen avulla tai muulla tavalla.1.2.2.1.2 Ajoneuvon ollessa varustettu muun tyyppisellä automaattivaihteistolla on testit suoritettava tavanomaista menettelyä noudattaen.1.2.3 Tyyppi 0 -testi moottoripyörien ja kolmipyörien osalta moottorin ollessa kytkettynä1.2.3.1 Testit on suoritettava kuormittamattomana eri nopeuksilla alimman ollessa 30 % ajoneuvon suurimmasta nopeudesta ja suurimman ollessa 80 % suurimmasta nopeudesta, kuitenkin enintään 160 km/h. Suurimman tehon arvot sekä ajoneuvon käyttäytyminen on mitattava ja merkittävä testausselosteeseen.Jos kahta käyttöjarrulaitetta voidaan käyttää erikseen, on molemmat jarrulaitteet testattava yhdessä ja samanaikaisesti ajoneuvon ollessa kuormittamaton.1.2.4 Tyyppi 0 -testi moottorin ollessa kytkettynä irti ja jarrujen ollessa märät1.2.4.1 Tämä testi (lukuun ottamatta jäljempänä 1.3.1 kohdassa tarkoitettua poikkeusta) on suoritettava mopoille ja moottoripyörille. Testausmenettely on samanlainen kuin tyyppi 0 -testi moottorin ollessa kytkettynä irti mutta siihen on lisätty tämän lisäyksen 1.3 kohdassa esitetyt jarrujen kastelua koskevat vaatimukset.1.3 Erityiset vaatimukset testaukselle märillä jarruilla1.3.1 Suljetut jarrut: jos jarrut ovat tavanomaiset rumpujarrut tai täysin suljetut jarrut, ajoneuvolle ei ole tarpeen suorittaa tätä tyyppi 0 -testisarjaa, koska nämä jarrutyypit eivät kastu tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.1.3.2 Märillä jarruilla tehtävät testit on suoritettava samoissa olosuhteissa kuin kuivilla jarruilla suoritettavat testit. Jarrulaitetta ei saa säätää tai muuttaa muutoin kuin asentamalla jarrun kastelemiseen tarvittavat varusteet.1.3.3 Jokaisen testin aikana jokaista jarrua on kasteltava jatkuvasti virtausnopeudella 15 l/h. Jos jokin pyörä on varustettu kahdella levyjarrulla, on kumpaakin levyä pidettävä jarruna.1.3.4 Avoimille tai osittain avoimille jarrulevyille määrätty vesimäärä on ruiskutettava liikkuvalle levylle siten, että se jakautuu tasaisesti kitkapalan (-palojen) pyyhkimän levyn kitkapinnalle (-pinnoille).1.3.4.1 Täysin avoimille levyjarruille on vesi ruiskutettava levyn jarrutuspinnalle (-pinnoille) 45° kulmassa kitkapalan (-palojen) edessä.1.3.4.2 Osittain avoimille levyjarruille on vesi ruiskutettava levyn pinnalle (pinnoille) 45° kulmassa suojuksen tai ohjauslevyn edessä.1.3.4.3 Vesi on ruiskutettava levy(je)n jarrutuspinnalle (-pinnoille) jatkuvana suihkuna kohtisuoraan levyn pintaan nähden yksittäisistä suihkusuuttimista, jotka on sijoitettu siten, että ne ovat kitkapalan (-palojen) pyyhkimän levyn kitkapinnan sisäosan ensimmäistä kolmannesta vastapäätä (ks. kuva 1).1.3.5 Täysin suljetuille levyjarruille, joihin 1.3.1 kohdan määräyksiä ei voida soveltaa, on vesi ruiskutettava suojuksen tai ohjauslevyn molemmille puolille yhteen kohtaan, 1.3.4.1 ja 1.3.4.3 kohdassa esitettyjä vaatimuksia vastaavien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Jos suutin sijaitsee tuuletus- tai tarkastusaukkoa vastapäätä, on vesi ruiskutettava neljänneskierroksen verran tarkoitetun aukon eteen.1.3.6 Jos 1.3.3 ja 1.3.4 kohdassa ei ole mahdollista ruiskuttaa vettä yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti jonkin ajoneuvossa olevan kiinteän osan vuoksi, on vesi ruiskutettava ensimmäiseen kohtaan, johon keskeytymätön ruiskutus on mahdollista, vaikka tämä kohta olisi alle 45° kulmassa kitkapalan (-palojen) edessä.1.3.7 Rumpujarruille, joihin 1.3.1 kohdan määräyksiä ei voida soveltaa, on määrätty vesimäärä ruiskutettava tasaisesti jarrulaitteen molemmille puolille (siis itse levylle ja rummulle) suuttimien avulla, jotka on sijoitettu rummun säteen ensimmäisen kolmanneksen korkeudelle.1.3.8 Jollei 1.3.7 kohdan vaatimuksista ja vaatimuksesta, jonka mukaan mikään suutin ei saa sijaita 15°:tta lähempänä tai vastapäätä levyn tuuletus- tai tarkastusaukkoa, muuta johdu, on jarrurumpujen kastelulaitteet sijoitettava siten, että niillä saavutetaan paras mahdollinen veden keskeytymätön ruiskutus.1.3.9 Jarru(je)n oikean kastelun varmistamiseksi on ajoneuvoa ajettava välittömästi ennen testisarjan aloittamista:- kastelulaitteiden toimiessa jatkuvasti tässä lisäyksessä määrätyllä tavalla;- määrätyllä testausnopeudella;- käyttämättä testattavaa (testattavia) jarrulaitetta (-laitteita);- vähintään 500 m:n matka pisteeseen, jossa testi suoritetaan.1.3.10 Vannejarruille, sellaisina kuin ne on asennettu tiettyihin mopoihin, joiden suurin nopeus on enintään 25 km/h, on vesi ruiskutettava pyörän vanteelle, kuvan 2 mukaisesti.>KAAVION ALKU>Kuva 1Menetelmä veden kohdistamiseksi levyjarruille>KAAVION LOOPU>>VIITTAUS KAAVIOON>Kuva 2Menetelmä veden kohdistamiseksi vannejarruille>VIITTAUS KAAVIOON>1.4 Tyyppi I -testi (häipymistesti)1.4.1 Erityiset määräykset1.4.1.1 Moottoripyörien ja kolmipyörien käyttöjarrut on testattava sarjalla toistuvia jarrutuksia ajoneuvon ollessa kuormitettu jäljempänä esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Ajoneuvoille, jotka on varustettu yhdistetyllä jarrujärjestelmällä, riittää tämän käyttöjarrulaitteen toimittaminen tyyppi I -testiin.1.4.1.2 Tyyppi I -testi suoritetaan kolmessa osassa.1.4.1.2.1 Yksittäinen tyyppi 0 -testi, tämän lisäyksen 2.1.2 tai 2.2.3.1 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti.1.4.1.2.2 Jäljempänä 1.4.2 kohdan vaatimusten mukaisesti suoritettu 10 jarrutuksen sarja.1.4.1.2.3 Yksittäinen tyyppi 0 -testi, suoritettuna mahdollisimman pian 1.4.1.2.2 kohdassa tarkoitetun testin suorittamisen jälkeen ja joka tapauksessa yhden minuutin kuluessa siitä, ja suoritettuna samoissa olosuhteissa kuin 1.4.1.2.1 kohdan testi, erityisesti kohdistettaessa hallintalaitteeseen mahdollisimman tasainen voima, jonka keskiarvo ei ylitä tarkoitetussa testissä todellisuudessa käytettyä keskimääräistä voimaa.1.4.2 Testausolosuhteet1.4.2.1 Ajoneuvon ja testattavan (testattavien) jarru(je)n on oltava käytännössä kuivat ja jarru(je)n kylmät (≤ 100 °C).1.4.2.2 Testin alkunopeuden on oltava:1.4.2.2.1 etujarru(je)n testauksessa, 70 % ajoneuvon suurimmasta nopeudesta tai 100 km/h, alhaisemman ollessa määräävä;1.4.2.2.2 takajarru(je)n testauksessa, 70 % ajoneuvon suurimmasta nopeudesta tao 80 km/h, alhaisemman ollessa määräävä;1.4.2.2.3 yhdistetyn jarrujärjestelmän testauksessa, 70 % ajoneuvon suurimmasta nopeudesta tai 100 km/h, alhaisemman ollessa määräävä.1.4.2.3 Kahden peräkkäisen jarrutuksen alkamisen välisen etäisyyden on oltava 1 000 metriä.1.4.2.4 Vaihdelaatikon ja/tai kytkimen käytön on oltava seuraava:1.4.2.4.1 jos ajoneuvo on varustettu käsivalintaisella vaihdelaatikolla tai irti kytkettävällä automaattivaihteistolla, suurin vaihde, jolla saavutetaan alkunopeus, on oltava päällä jarrutusten aikana; jos ajoneuvon nopeus putoaa 50 %:iin testin alkunopeudesta, on moottori kytkettävä irti;1.4.2.4.2 täysin automaattisella vaihteistolla varustetun ajoneuvon osalta testi on suoritettava laitteiden tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Lähestymiseen on käytettävä testin alkunopeuteen sopivaa vaihdetta.1.4.2.5 Kunkin jarrutuksen jälkeen on ajoneuvo välittömästi saatettava suurimpaan kiihtyvyyteen testin alkunopeuden saavuttamiseksi ja pidettävä tuossa nopeudessa kunnes seuraava jarrutus aloitetaan. Ajoneuvo voidaan tarvittaessa kääntää testiradalla ennen kiihdytystä.1.4.2.6 Hallintalaitteeseen kohdistettava voima on säädettävä siten, että ylläpidetään pienempi seuraavista hidastuvuuksista:3 m/s² keskimääräinen hidastuvuus tai suurin tuolla jarrulla saavutettava hidastuvuus ensimmäisessä jarrutuksessa: tämän voiman on pysyttävä vakiona kaikkien 1.4.1.2.2 kohdassa määrättyjen peräkkäisten jarrutusten aikana.1.4.3 Jäännösjarrutuskyky1.4.3.1 Tyyppi I -testin lopussa käyttöjarrun jäännösjarrutuskyky on mitattava samoissa olosuhteissa (ja erityisesti kohdistamalla hallintalaitteeseen mahdollisimman tasainen voima, jonka keskiarvo ei ylitä todellisuudessa käytettyä keskimääräistä voimaa) kuin tyyppi 0 -testissä moottorin ollessa kytkettynä irti (lämpötilaerot ovat mahdollisia).1.4.3.2 Tämä jäännösjarrutuskyky ei saa olla:1.4.3.2.1 alle 60 % tyyppi 0 -testissä saadusta hidastuvuudesta, jos se ilmaistaan hidastuvuutena,tai1.4.3.2.2 suurempi kuin seuraavalla kaavalla laskettu jarrutusmatka, jos se ilmaistaan jarrutusmatkana:S2 ≤ 1,67 S1 - 0,67 aVmissä:S1 = tyyppi 0 -testissä saavutettu jarrutusmatka,S2 = jäännösjarrutuskykytestissä merkitty jarrutusmatka,a = 0,1V = alkunopeus jarrutuksen alussa tämän lisäyksen 2.1.1 tai 2.2.2 kohdan mukaisesti määriteltynä.2 JARRULAITTEIDEN TEHO2.1 Vaatimukset, jotka koskevat yksinomaan etu- tai taka-akselin pyörään tai pyöriin vaikuttavilla jarrulaitteilla varustettujen ajoneuvojen testejä:2.1.1 Testinopeus V = 40 km/h(1) mopoille.Testinopeus V = 60 km/h(2) moottoripyörille.2.1.2 Kuormitetun ajoneuvon jarrutusteho2.1.2.1 Tyyppi I -jäännösjarrutuskykytestin (moottoripyörät) osalta testausselosteeseen on merkittävä jarrutusmatkan, keskimääräisen kehittyneen hidastuvuuden ja hallintalaitteeseen kohdistetun voiman arvot.2.1.2.2 Jarruttaminen yksinomaan etujarrulla>TAULUKON PAIKKA>2.1.2.3 Jarruttaminen yksinomaan takajarrulla>TAULUKON PAIKKA>2.1.3 Jarrutuksen teho kuormittamattomana2.1.3.1 Yksinomaan kuljettajalla tehtävää testiä ei tarvitse suorittaa, jos laskelmien avulla voidaan osoittaa, että massan jakautuminen jarruilla varustetuille pyörille sallii jokaisen jarrulaitteen keskimääräisen kehittyneen hidastuvuuden vähintään 2,5 m/s² taiS ≤ 0,1.V + >NUM>V2/>DEN>652.2 Sellaisten ajoneuvojen testejä koskevat määräykset, joissa (vähintään) yksi jarrulaitteista on yhdistetty järjestelmä2.2.1 Tyyppi I -jäännösjarrutustehotestissä (moottoripyörät ja kolmipyörät) on merkittävä testausselosteeseen rekisteröidyt tehoarvot jarrutusmatkan, kehittyneen hidastuvuuden ja hallintalaitteeseen kohdistetun voiman osalta.2.2.2 Testinopeus V = 40 km/h(3) mopoille.Testinopeus V = 60 km/h(4) moottoripyörille ja kolmipyörille.2.2.3 Ajoneuvo on testattava sekä kuormittamattomana ja kuormitettuna.2.2.3.1 Jarruttaminen yksinomaan yhdistetyllä jarrutusjärjestelmällä>TAULUKON PAIKKA>2.2.3.2 Jarruttaminen toisella käyttö- tai hätäjarrulaitteella, kaikkien luokkien osaltaJarrutusmatkan on oltava seuraava:S ≤ 0,1. V + >NUM> V2/>DEN>65(eli keskimääräinen kehittynyt hidastuvuus 2,5 m/s2).2.3 Seisontajarrun teho (jos sellainen on)2.3.1 Seisontajarrulaitteen on pystyttävä pitämään kuormitettu ajoneuvo paikallaan ylä- tai alamäessä, jonka kaltevuus on 18 %, vaikka se olisi yhdistetty johonkin muista jarrulaitteista.2.4 Jarrun hallintalaitteisiin koskevat määräykset2.4.1 Käyttöjarrun hallintalaitteisiin kohdistettava voimaKäsikäyttöinen hallintalaite ≤ 200 N.Jalkakäyttöinen hallintalaite ≤ 350 N (mopot ja moottoripyörät).Jalkakäyttöinen hallintalaite ≤ 500 N (kolmipyörät).2.4.2 Seisontajarrun hallintalaite (jos sellainen on)Käsikäyttöinen hallintalaite ≤ 400 N.Jalkakäyttöinen hallintalaite ≤ 500 N.2.4.3 Käsikäyttöisten jarruvipujen osalta oletetaan voiman kohdistuspisteen olevan 50 mm vivun päästä.2.5 Märillä jarruilla saavutettavat tehoarvot (suurin ja pienin)2.5.1 Märillä jarruilla saavutettavien keskimääräisten hidastuvuuksien 0,5 1,0 sekuntia jarrun käytön jälkeen on oltava vähintään 60 %(5) kuivilla jarruilla samana aikana saavutetuista ja kohdistettaessa sama voima hallintalaitteeseen.2.5.2 Käytetyn hallintalaitteen voiman, joka on kohdistettava mahdollisimman nopeasti, on vastattava sitä, joka vaaditaan hidastuvuuden 2,5 m/s2 aikaansaamiseksi kuivilla jarruilla.2.5.3 Minään hetkenä tyyppi 0 -testin aikana märillä jarruilla ei hidastuvuus saa ylittää 120 %:a kuivilla jarruilla aikaansaadusta.Lisäys 2 Lukkiutumisen estolaitteilla varustettuihin kaksipyöräisiin mopoihin, sivuvaunuttomiin moottoripyöriin ja kolmipyöriin sovellettavat vaatimukset 1 YLEISIÄ HUOMAUTUKSIA1.1 Näiden määräysten tarkoituksena on määritellä lukkiutumisen estolaitteilla varustettujen kaksipyöräisten mopojen, sivuvaunuttomien moottoripyörien ja kolmipyörien jarrujärjestelmien vähimmäissuorituskyky. Näillä määräyksillä ei tehdä pakolliseksi lukkiutumisen estolaitetta. Jos ajoneuvoon on kuitenkin asennettu kyseiset laitteet, niiden on täytettävä jäljempänä esitetyt vaatimukset.1.2 Nykyiset laitteet käsittävät tunnistimen tai tunnistimia, säätimen tai säätimiä ja muuntimen tai muuntimia. Laitteita, jotka on suunniteltu eri tavalla pidetään tässä lisäyksessä tarkoitettuina lukkiutumisen estolaitteina, jos niiden suorituskyky vastaa tässä liitteessä vahvistettuja tehoja.2 MÄÄRITELMÄTTässä lisäyksessä tarkoitetaan:2.1 `Lukkiutumisen estolaitteella`Käyttöjarrujärjestelmän osaa, joka säätää automaattisesti luiston astetta pyörän (pyörien) pyörimissuunnassa, yhdessä tai useammassa ajoneuvon pyörässä jarrutuksen aikana.2.2 `Tunnistimella'Osaa, joka on suunniteltu tunnistamaan ja lähettämään säätimelle pyörän (pyörien) pyörimisliikkeet tai ajoneuvon liikkeet.2.3 `Säätimellä`Osaa, joka on suunniteltu arvioimaan tunnistimen (tunnistimien) lähettämää tietoa ja lähettämään signaalin muuntimelle.2.4 `Muuntimella`Osaa, joka on suunniteltu muuttamaan jarrutusvoimaa tai jarrutusvoimia säätimeltä vastaanotetun signaalin mukaisesti.3 JÄRJESTELMÄN LUONNE JA OMINAISUUDET3.1 Kunkin säädetyn pyörän on oltava suunniteltu siten, että se voi ottaa vähintään oman laitteensa käyttöön.3.2 Mikä tahansa vika laitteen sähkönjakelussa ja/tai sähköisen säätimen tai säätimien ulkoisessa johdotuksessa on osoitettava kuljettajalle optisella merkillä, joka on oltava nähtävissä myös päivänvalossa; kuljettajan on voitava helposti tarkistaa sen toimivuus(6).3.3 Lukkiutumisen estolaitteen ollessa rikki, kuormitetun ajoneuvon jarrutusteho ei saa olla vähempää kuin alhaisempi niistä kahdesta vaatimuksesta, jotka on määrätty ajoneuvolle lisäyksessä 1 olevassa 2.1.2.2 tai 2.1.2.3 kohdassa.3.4 Sähkömagneettiset kentät eivät saa vaikuttaa laitteen toimintaan(7).3.5 Lukkiutumisen estolaitteiden on säilytettävä tehonsa, kun jarru painetaan pohjaan minkä pituisen pysähtymisen aikana tahansa.4 PITOKYVYN HYÖDYNTÄMINEN4.1 Yleisiä huomautuksia4.1.1 Sivuvaunuttomien moottoripyörien ja kolmipyörien osalta lukkiutumisen estolaitteella varustettuja jarrujärjestelmiä on pidettävä hyväksyttävinä, kun edellytyså≥ 0,70täyttyy, kun å on hyödynnetty pito sellaisena kuin se on määritelty tämän lisäyksen lisäyksissä (8).4.1.2 Pitokyvyn hyödyntäminen å on mitattava tien pinnoilla, joiden kitkakerroin on enintään 0,45 ja vähintään 0,8.4.1.3 Testit on suoritettava ajoneuvon ollessa kuormittamaton.4.1.4 Kitkakertoimen (K) määrittämiseen tarvittava testausmenettely ja pitokyvyn hyödyntämisen laskutapa esitetään tämän lisäyksen lisäyksissä.5 LISÄTARKASTUKSET5.1 Seuraavat lisätarkastukset on suoritettava ajoneuvon ollessa kuormittamaton.5.1.1 Lukkiutumisen estolaitteen säätämät pyörät eivät saa lukkiutua, kun jarrulaite painetaan äkkiä pohjaan(9) 4.1.2 kohdassa määritellyllä kahdella erilaisella pinnalla, testi suoritetaan alkunopeuksilla 0,8 Vmaxiin asti, kuitenkin niin, etteivät ne ylitä 80 km/h(10).5.1.2 Kun lukkiutumisen estolaitteen säätämä pyörä siirtyy korkean kitkakertoimen omaavalta pinnalta matalan kitkakertoimen omaavalle pinnalle 4.1.2 kohdassa esitetyllä tavalla jarrulaitteen ollessa painettuna pohjaan(11), pyörä ei saa lukkiutua. Ajonopeuden ja jarrujen käyttöhetken on oltava laskettuja siten, että lukkiutumisen estolaitteen toimiessa täysin korkean kitkakertoimen omaavalla pinnalla siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu nopeudella noin 0,5 Vmax, joka ei kuitenkaan saa ylittää 50 km/h.5.1.3 Ajoneuvon siirtyessä alhaisen kitkakertoimen omaavalta pinnalta korkean kitkakertoimen omaavalle pinnalle 4.1.2 kohdassa esitetyllä tavalla jarrulaitteen ollessa painettuna pohjaan(12), ajoneuvon hidastuvuuden on noustava sopivan korkeaan arvoon kohtuullisessa ajassa eikä ajoneuvo saa poiketa alkuperäisestä ajosuunnastaan. Ajonopeuden ja jarrujen käyttöhetken on oltava laskettuja siten, että lukkiutumisen estolaitteen toimiessa täysin alhaisen kitkakertoimen omaavalla pinnalla siirtyminen pinnalta toiselle tapahtuu nopeudella noin 0,5 Vmax, joka ei kuitenkaan saa ylittää 50 km/h.5.1.4 Jos molemmat erilliset jarrulaitteet on varustettu lukkiutumisen estolaitteella, on 5.1.1, 5.1.2 ja 5.1.3 koh- dassa määrätyt testit suoritettava käyttäen samanaikaisesti molempia erillisiä jarrulaitteita, jolloin ajoneuvon vakauden on koko ajan säilyttävä.5.1.5 Kuitenkin 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3 ja 5.1.4 kohdassa määrätyissä testeissä pyörien jaksoittainen lukkiutuminen tai äärimmäinen luisto on sallittua, jos se ei vaikuta ajoneuvon vakauteen. Pyörien lukkiutuminen on sallittua ajoneuvon nopeuden ollessa alle 10 km/h.Lisäykset 1 KITKAKERTOIMEN (K) MÄÄRITTÄMINEN1.1 Kitkakerroin määritetään ajoneuvon suurimmasta jarrutussuhteesta, ilman pyörien lukkiutumista, lukkiutumisen estolaite (-laitteet) irtikytkettynä ja jarrutettaessa kaikilla pyörillä samanaikaisesti(13).1.2 Jarrutustestit on suoritettava käyttämällä jarruja alkunopeudella noin 60 km/h (tai, jos ajoneuvo ei pysty saavuttamaan nopeutta 60 km/h, nopeudella noin 0,9 Vmax), ajoneuvon ollessa kuormittamaton (lukuun ottamatta testauslaitteita ja/tai tarvittavia turvalaitteita). Jarrun hallintalaitteeseen kohdistetun voiman on oltava vakio testien aikana.1.3 Testisarjaa voidaan suorittaa kriittiseen pisteeseen asti, joka saavutetaan välittömästi ennen pyörän (pyörien) lukkiutumista vaihtelemalla sekä etu- että takajarruihin kohdistuvia jarrutusvoimia, tarkoituksena määrittää ajoneuvon suurin jarrutussuhde(14).1.4 Jarrutussuhde(Z) määritetään viittaamalla nopeuden putoamiseen nopeudesta 40 km/h nopeuteen 20 km/h kuluvaan aikaan seuraavan kaavan avulla:Z = >NUM>0,56/>DEN>tmissä t on mitattu sekunteina.Niiden ajoneuvojen osalta, jotka eivät pysty saavuttamaan nopeutta 50 km/h, jarrutussuhde on määritettävä viittaamalla ajoneuvon nopeuden putoamiseen nopeudesta 0,8 Vmax nopeuteen 0,8 Vmax 20 kuluvaan aikaan, missä Vmax on mitattu kilometritunteina.Z:n suurin arvo = K.2 PITOKYVYN HYÖDYNTÄMISEN (å) MÄÄRITTÄMINEN2.1 Pitokyvyn hyödyntäminen määritellään lukkiutumisen estolaitteen toimiessa saadun suurimman jarrutussuhteen (Zmax) ja lukkiutumisen estolaitteen ollessa kytkettynä irti saadun suurimman jarrutussuhteen (Zm) osamääränä. Kullekin lukkiutumisen estolaitteella varustetulle pyörälle on suoritettava erilliset testit.2.2 Zmax on laskettava kolmen testin keskiarvon perusteella, saadun ajan ollessa edellä 1.4 kohdassa tarkoitetun nopeuden alenemisen aikaansaamiseksi tarvittava aika.2.3 Pitokyvyn hyödyntäminen saadaan seuraavalla kaavalla:å = >NUM>Zmax/>DEN>ZmLisäys 3 >KAAVION ALKU>Ilmoituslomake kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvotyyppien jarrutuksen osalta(Liitetään osan tyyppihyväksyntähakemukseen, jos sitä ei toimiteta ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemuksen mukana)Järjestysnumero (hakijan antama):Osan tyyppihyväksyntähakemukseen kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvotyyppien jarrutuksen osalta on liitettävä direktiivin 92/61/ETY liitteessä II olevassa A osassa esitetyt tiedot kohdassa:0.1,0.2,0.4 0.6,2.1 2.2.1,3.0 3.1.1,5.2,5.2.2,7.1 7.4.>KAAVION LOOPU>Lisäys 4 >KAAVION ALKU>Viranomaisen nimiOsan tyyppihyväksyntätodistus kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvotyyppien jarrutuksen osaltaMALLIKertomus N:o tarkastuslaitos annettuHyväksyntänumero: Laajennusnumero:1 Ajoneuvon tavaramerkki tai kaupallinen merkki:2 Ajoneuvotyyppi:3 Valmistajan nimi ja osoite:4 Valmistajan valtuuttaman edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite:5 Ajoneuvo toimitettu testattavaksi:6 Osan tyyppihyväksyntä annettu/evätty(1).7 Paikka:8 Päiväys:9 Allekirjoitus:(1) Tarpeeton viivataan yli.>KAAVION LOOPU>(1) Mopot, joiden suurin nopeus on enintään 45 km/h ja moottoripyörät, joiden suurin nopeus on 67 km/h, on testattava nopeudella 0,9 Vmax(2) Mopot, joiden suurin nopeus on enintään 45 km/h ja moottoripyörät, joiden suurin nopeus on 67 km/h, on testattava nopeudella 0,9 Vmax(3) Mopoille, joiden suurin nopeus on enintään 25 km/h, tämä arvo on 40 %.(4) Tutkimuslaitoksen on tutkittava sähköinen säädin ja/tai koko ohjausjärjestelmä voidakseen määrittää vian mahdolliset syyt.(5) Kunnes yhtenäiset testausmenettelyt on kehitetty, valmistajien on ilmoitettava tutkimuslaitoksille käytetyt tarkastusmenettelyt.(6) Jos kaksipyöräisille mopoille ei ole määritelty alinta :n arvoa, mitattu arvo on merkittävä testausselosteeseen.(7) Jarruun kohdistettava voima on lisäyksessä 1 olevassa 2.4 kohdassa määrätty ajoneuvoluokalle tarkoitettu suurin voima; suurempaa voimaa käyttää, jos se on tarpeen lukkiutumisen estolaitteen käyttämiseksi.(8) Alhaisen kitkapinnan omaavilla pinnoilla (≤ 0,35) alkunopeutta voidaan turvallisuuteen liittyvistä syistä alentaa: tässä tapauksessa arvo K ja alkunopeus on merkittävä testausselosteeseen.(9) Yhdistelmäjarrulaitteella varustetuille ajoneuvoille saattaa alla tarpeen vahvistaa lisävaatimuksia.(10) Alustavien testien helpottamiseksi voidaan aluksi määrittää kullekin pyörälle suurin jarrutusvoima ennen kriittisen pisteen saavuttamista.