title: Komission direktiivi 2014/88/EU, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014 , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY muuttamisesta yhteisten turvallisuusindikaattorien ja onnettomuuskustannusten yhteisten laskentamenetelmien osalta  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               10.7.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 201/9

         KOMISSION DIREKTIIVI 2014/88/EU,
   annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014,
   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY muuttamisesta yhteisten turvallisuusindikaattorien ja onnettomuuskustannusten yhteisten laskentamenetelmien osalta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä rautatieyritysten toimiluvista annetun neuvoston direktiivin 95/18/EY ja rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta annetun direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/49/EY (rautatieturvallisuusdirektiivi) (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Direktiivin 2004/49/EY 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on kerättävä tietoja yhteisistä turvallisuusindikaattoreista yhteisten turvallisuustavoitteiden saavuttamisen arvioimisen helpottamiseksi ja rautateiden turvallisuuden yleisen kehittymisen seuraamiseksi. Direktiivin 7 artiklan 3 kohdan mukaan yhteisissä turvallisuustavoitteisissa olisi määriteltävä turvallisuustasot yhteiskuntaan kohdistuvien riskien hyväksyttävää riskitasoa koskevina perusteina ilmaistuina. Yhteisten turvallisuusindikaattorien pääasiallisena tarkoituksena olisi oltava turvallisuustason mittaaminen ja turvallisuustavoitteiden taloudellisten vaikutusten arvioinnin helpottaminen. Tästä syystä on tarpeen siirtyä rautatieonnettomuuksien kustannuksiin liittyvien indikaattorien käytöstä indikaattoreihin, jotka liittyvät onnettomuuksien yhteiskunnalle aiheuttamiin taloudellisiin vaikutuksiin.

               (2)

               Rahallisen arvon määrittäminen turvallisuustason parantumiselle olisi nähtävä julkisen toimintapolitiikan rajallisen budjettirahoituksen valossa. Tästä syystä ensisijalle olisi asetettava aloitteet, joilla varmistetaan varojen tehokas kohdentaminen.

               (3)

               Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 (2) 9 artiklassa Euroopan rautatievirasto, jäljempänä ’virasto’, valtuutetaan perustamaan turvallisuusviranomaisten (sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 2004/49/EY 3 artiklassa) ja tutkinnasta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa verkosto, jotta se voi määritellä direktiivin 2004/49/EY liitteessä I lueteltujen yhteisten turvallisuusindikaattorien sisällön. Virasto antoi suosituksensa liitteen I tarkistamisesta 10 päivänä joulukuuta 2013 (ERA-REC-08-2013).

               (4)

               Sen vuoksi direktiivin 2004/49/EY liitettä I olisi muutettava.

               (5)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2004/49/EY 27 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Korvataan direktiivin 2004/49/EY liite I tämän direktiivin liitteen tekstillä.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä heinäkuuta 2015. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säädökset kirjallisina komissiolle.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3.   Velvoitetta saattaa tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panna se täytäntöön ei sovelleta Kyproksen tasavaltaan eikä Maltan tasavaltaan niin kauan kuin niiden alueella ei ole rautatiejärjestelmää.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 9 päivänä heinäkuuta 2014.

            Komission puolesta

            Puheenjohtaja

         José Manuel BARROSO

      (1)  EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44.

      (2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 881/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan rautatieviraston perustamisesta (ns. virastoasetus) (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1).

      LIITE
      ”
            LIITE I
            Yhteiset turvallisuusindikaattorit
            Turvallisuusviranomaisten on ilmoitettava vuosittain 3 artiklan g alakohdassa määritellyt yhteiset turvallisuusindikaattorit.
            Direktiivin 2 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin toimintoihin liittyvät indikaattorit olisi ilmoitettava erikseen, jos niistä annetaan tietoja.
            Jos tietojen toimittamisen jälkeen havaitaan uusia tosiseikkoja tai virheitä, turvallisuusviranomaisen on muutettava tai korjattava asianomaisen vuoden indikaattoreita ensimmäisen sopivan tilaisuuden tullen ja viimeistään seuraavassa vuosikertomuksessa.
            Yhteisten turvallisuusindikaattorien yhteiset määritelmät ja onnettomuuksien taloudellisten vaikutusten laskentamenetelmät esitetään lisäyksessä.
            1.   Onnettomuuksiin liittyvät indikaattorit

                        1.1

                        Merkittävien onnettomuuksien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä sekä onnettomuustyypit jaoteltuina seuraavasti:

                                    —

                                    junan törmäys raideliikenteen kalustoyksikköön,

                                    —

                                    junan törmäys aukean tilan ulottuman sisäpuolella olevaan esteeseen,

                                    —

                                    junan raiteelta suistuminen,

                                    —

                                    tasoristeysonnettomuus, mukaan lukien onnettomuus, jossa on osallisina jalankulkijoita tasoristeyksessä, jaoteltuna edelleen 6.2 kohdassa määritellyn viiden tasoristeystyypin mukaan,

                                    —

                                    henkilövahinko-onnettomuus, jossa on osallisena liikkeessä olevaa liikkuvaa kalustoa, itsemurhia ja itsemurhayrityksiä lukuun ottamatta,

                                    —

                                    liikkuvan kaluston tulipalo,

                                    —

                                    muu.

                              Kaikki merkittävät onnettomuudet on ilmoitettava ensisijaisen onnettomuuden tyypin mukaan luokiteltuina, vaikka toissijainen onnettomuus, esimerkiksi raiteelta suistumisen jälkeinen tulipalo, olisi seurauksiltaan ensisijaista onnettomuutta vakavampi.

                        1.2

                        Vakavien loukkaantumisten ja kuolemantapausten kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä onnettomuustyypeittäin jaoteltuina seuraaviin henkilöryhmiin:

                                    —

                                    matkustaja (myös suhteutettuna henkilökilometrien ja henkilöjunakilometrien kokonaismäärään),

                                    —

                                    työntekijä tai alihankkija,

                                    —

                                    tasoristeyksen käyttäjä,

                                    —

                                    alueella luvattomasti oleva henkilö,

                                    —

                                    muu henkilö laiturilla,

                                    —

                                    muu henkilö muualla kuin laiturilla.

                  2.   Vaarallisiin aineisiin liittyvät indikaattorit

            Vaarallisten aineiden raiteilla kuljettamiseen liittyvien onnettomuuksien kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä onnettomuustyypeittäin jaoteltuina seuraaviin ryhmiin:

                        —

                        onnettomuus, johon liittyy ainakin yksi lisäyksessä määriteltyjä vaarallisia aineita kuljettava raideliikenteen kalustoyksikkö,

                        —

                        sellaisten onnettomuuksien määrä, jotka aiheuttavat vaarallisten aineiden päästöjä.

                  3.   Itsemurhiin liittyvät indikaattorit

            Itsemurhien ja itsemurhayritysten kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä.
            4.   Riskitekijöihin liittyvät indikaattorit

            Merkittävien onnettomuuksien riskitekijöiden kokonaismäärä ja junakilometreihin suhteutettu määrä sekä riskitekijätyypit jaoteltuina seuraavasti:

                        —

                        kiskon katkeama,

                        —

                        raiteen nurjahdus eli hellekäyrä ja muu raidegeometrian äkillinen muutos,

                        —

                        väärin annettu opaste,

                        —

                        punaisen (seis-opasteen) ohiajo aiheuttaen vaaraa saman tai viereisen raiteen liikenteelle,

                        —

                        punaisen (seis-opasteen) ohiajo aiheuttamatta vaaraa saman tai viereisen raiteen liikenteelle,

                        —

                        käytössä olevan liikkuvan kaluston rikkoutunut pyörä,

                        —

                        käytössä olevan liikkuvan kaluston rikkoutunut akseli.

                  Kaikista tällaisista riskitekijöistä on annettava tiedot riippumatta siitä, johtivatko ne onnettomuuteen. (Riskitekijästä, joka johtaa merkittävään onnettomuuteen, on ilmoitettava myös riskitekijöihin liittyvien indikaattorien yhteydessä; riskitekijästä, joka ei johda merkittävään onnettomuuteen, ilmoitetaan ainoastaan riskitekijöihin liittyvien indikaattorien yhteydessä).
            5.   Onnettomuuksien taloudellisten vaikutusten laskemiseen liittyvät indikaattorit

            Kokonaismäärät ja junakilometreihin suhteutetut määrät euroina:

                        —

                        kuolemantapausten ja vakavien loukkaantumisten määrä kerrottuna henkilövahinkojen ehkäisemisen arvolla (Value of Preventing a Casualty, VPC),

                        —

                        ympäristövahinkojen kustannukset,

                        —

                        liikkuvalle kalustolle tai infrastruktuurille aiheutuneiden vahinkojen kustannukset,

                        —

                        onnettomuuksista aiheutuvien viivästymisten kustannukset.

                  Turvallisuusviranomaisten on ilmoitettava merkittävien onnettomuuksien taloudelliset vaikutukset.
            VPC on arvo, jonka yhteiskunta antaa henkilövahinkojen ehkäisemiselle, eikä sitä sellaisenaan voida käyttää onnettomuuden osallisten välisten korvausten viitearvona.
            6.   Infrastruktuurin tekniseen turvallisuuteen ja sen toteuttamiseen liittyvät indikaattorit

                        6.1

                        Niiden raiteiden prosenttiosuus, joilla on käytössä junien kulunvalvontajärjestelmät, ja niiden ajettujen junakilometrien prosenttiosuus, joilla käytetään junassa olevaa junien kulunvalvontajärjestelmää, johon sisältyy

                                    —

                                    varoitus,

                                    —

                                    varoitus ja automaattinen pysäyttäminen,

                                    —

                                    varoitus ja automaattinen pysäyttäminen sekä erillinen nopeuden valvonta,

                                    —

                                    varoitus ja automaattinen pysäyttäminen sekä jatkuva nopeuden valvonta.

                        6.2

                        Tasoristeysten määrä (kokonaismäärä sekä ratakilometreihin ja raidekilometreihin suhteutettuna) jaoteltuna seuraavien viiden tyypin mukaisesti:

                                    a)

                                    varoituslaitteeton tasoristeys

                                    b)

                                    varoituslaittein varustettu tasoristeys

                                                i)

                                                käsin kytkettävä,

                                                ii)

                                                automaattinen ääni- ja/tai valovaroituslaitos,

                                                iii)

                                                automaattiset puomit,

                                                iv)

                                                tasoristeyksen vapaanaolon valvonta.

            Lisäys
            Yhteisten turvallisuusindikaattoreiden yhteiset määritelmät ja onnettomuuksien taloudellisten vaikutusten laskentamenetelmät
            1.   Onnettomuuksiin liittyvät indikaattorit

            1.1   ’Merkittävällä onnettomuudella’ tarkoitetaan onnettomuutta, jossa on osallisena vähintään yksi liikkeessä oleva raidekulkuneuvo ja jonka seurauksena vähintään yksi henkilö kuolee tai loukkaantuu vakavasti tai jonka seurauksena syntyy merkittäviä kalustoon, rataan, muihin laitteistoihin tai ympäristöön kohdistuvia vahinkoja tai laajoja liikennehäiriöitä, verstaissa, varastoissa ja varikoilla tapahtuvia onnettomuuksia lukuun ottamatta;
            1.2   ’merkittävällä kalustoon, rataan, muihin laitteistoihin tai ympäristöön kohdistuvalla vahingolla’ tarkoitetaan vahinkoa, josta aiheutuu vähintään 150 000 euron kustannukset;
            1.3   ’laajoilla liikennehäiriöillä’ tarkoitetaan raideliikenteen keskeytymistä pääradalla vähintään kuuden tunnin ajaksi;
            1.4   ’junalla’ tarkoitetaan tietyllä numerolla tai erityisellä nimellä kulkevaa, määrätyltä lähtöasemalta määrätylle pääteasemalle liikennöivää yhden tai useamman veturin tai moottorivaunun hinaamaa yhtä tai useampaa raideliikenteen kalustoyksikköä tai yhtä yksin kulkevaa moottorivaunua, myös yksinään kulkevaa veturia;
            1.5   ’junan törmäyksellä raideliikenteen kalustoyksikköön’ tarkoitetaan yhteenajoja, peräänajoja tai sivutörmäyksiä junan osan ja toisen junan tai kalustoyksikön osan tai vaihtotyöveturin välillä;
            1.6   ’junan törmäyksellä aukean tilan ulottuman sisäpuolella olevaan esteeseen’ tarkoitetaan törmäystä junan osan ja kiinteiden tai väliaikaisten raiteilla tai niiden lähellä olevien esineiden välillä (lukuun ottamatta tasoristeyksissä ylittävästä ajoneuvosta tai ylittävältä käyttäjältä pudonneita esineitä), myös törmäyksiä ajojohtimiin;
            1.7   ’raiteelta suistumisella’ tarkoitetaan tilannetta, jossa vähintään yksi junan pyöristä putoaa raiteeltaan;
            1.8   ’tasoristeysonnettomuudella’ tarkoitetaan sellaisia tasoristeyksissä tapahtuvia onnettomuuksia, joissa on osallisena ainakin yksi raidekulkuneuvo ja yksi tai useampi rataa ylittävä ajoneuvo, muita tasoristeyksen käyttäjiä, kuten jalankulkijoita, tai väliaikaisesti raiteilla tai niiden lähellä olevia esineitä, jotka ovat pudonneet rataa ylittävästä ajoneuvosta tai rataa ylittävältä käyttäjältä;
            1.9   ’henkilövahinko-onnettomuudella, jossa on osallisena liikkeessä olevaa liikkuvaa kalustoa’, tarkoitetaan onnettomuuksia, joissa on osallisena yksi tai useampi henkilö ja joissa henkilöihin törmää raideliikenteen kalustoyksikkö tai siihen liitetty tai siitä irronnut osa niin, että tähän sisältyvät raideliikenteen kalustoyksiköistä putoavat henkilöt sekä henkilöt, jotka kaatuvat tai joihin osuu irtonainen esine heidän matkustaessaan kalustoyksikössä;
            1.10   ’liikkuvan kaluston tulipalolla’ tarkoitetaan tulipaloa tai räjähdystä, jotka tapahtuvat raidekulkuneuvossa (niiden kuorma mukaan luettuna) matkalla lähtöasemalta määränpääasemalle, mukaan luettuina tilanteet, joissa kulkuneuvo on pysähdyksissä lähtöasemalla, määränpääasemalla tai välipysähdysasemalla, sekä tilanteet vaihtotyön aikana;
            1.11   ’muulla (onnettomuudella)’ tarkoitetaan mitä tahansa muuta onnettomuutta kuin junan törmäystä kalustoyksikköön, junan törmäystä esteen aukean tilan ulottuman sisäpuolella olevaan esteeseen, junan raiteilta suistumista, tasoristeysonnettomuutta, henkilövahinko-onnettomuutta, jossa on osallisena liikkeessä olevaa liikkuvaa kalustoa tai liikkuvan kaluston tulipaloa;
            1.12   ’matkustajalla’ tarkoitetaan junan miehistöä lukuun ottamatta kaikkia henkilöitä, jotka matkustavat raidekulkuneuvossa, onnettomuustilastoja varten myös matkustajaa, joka yrittää nousta liikkuvaan junaan tai poistua liikkuvasta junasta;
            1.13   ’työntekijällä tai alihankkijalla’ tarkoitetaan kaikkia henkilöitä, joiden työ liittyy rautateihin ja jotka ovat töissä onnettomuushetkellä, myös alihankkijoiden henkilöstöä, sopimussuhteisia itsenäisiä ammatinharjoittajia, junahenkilöstöä sekä liikkuvasta kalustosta ja infrastruktuurista huolehtivaa henkilöstöä.
            1.14   ’tasoristeyksen käyttäjällä’ tarkoitetaan henkilöä, joka käyttää tasoristeystä ylittäessään radan millä tahansa kulkuneuvolla tai jalan;
            1.15   ’alueella luvattomasti olevalla henkilöllä’ tarkoitetaan henkilöä, joka oleskelee rautatiealueilla, joissa oleskelu on kiellettyä, tasoristeyksen käyttäjiä lukuun ottamatta;
            1.16   ’muulla laiturilla olevalla henkilöllä’ rautatielaiturilla olevaa henkilöä, jota ei ole määritelty ’matkustajaksi’, ’työntekijäksi tai urakoitsijaksi’, ’muuksi muualla kuin laiturilla olevaksi henkilöksi’ tai ’alueella luvattomasti olevaksi henkilöksi’;
            1.17   ’muulla muualla kuin laiturilla olevalla henkilöllä’ muualla kuin rautatielaiturilla olevaa henkilöä, jota ei ole määritelty ’matkustajaksi’, ’työntekijäksi tai urakoitsijaksi’, ’muuksi muualla kuin laiturilla olevaksi henkilöksi’ tai ’alueella luvattomasti olevaksi henkilöksi’;
            1.18   ’kuolemantapauksella (kuolleella)’ tarkoitetaan henkilöä, joka on onnettomuuden (itsemurhaa lukuun ottamatta) seurauksena kuollut välittömästi tai 30 päivän kuluessa siitä;
            1.19   ’vakavalla loukkaantumisella (vakavasti loukkaantuneella)’ tarkoitetaan henkilöä, joka on onnettomuuden seurauksena loukkaantunut (itsemurhayritystä lukuun ottamatta) ja saanut sairaalahoitoa yli vuorokauden ajan;
            2.   Vaarallisiin aineisiin liittyvät indikaattorit

            2.1   ’Vaarallisten aineiden kuljettamiseen liittyvällä onnettomuudella’ tarkoitetaan onnettomuutta tai vaaratilannetta, josta on ilmoitettava RID (1)/ADR-määräysten 1.8.5 kohdan mukaisesti;
            2.2   ’vaarallisilla aineilla’ tarkoitetaan aineita ja tavaroita, joiden kuljettaminen on RID-ohjesäännössä kielletty tai sallittu vain siinä määrätyin ehdoin.
            3.   Itsemurhiin liittyvät indikaattorit

            3.1   ’Itsemurhalla’ tarkoitetaan tarkoituksellisesti itsensä vahingoittamiseksi tehtävää tekoa, josta seuraa kuolema ja jonka toimivaltainen kansallinen viranomainen rekisteröi ja luokittelee itsemurhaksi;
            3.2   ’itsemurhayrityksellä’ tarkoitetaan tarkoituksellisesti itsensä vahingoittamiseksi tehtävää tekoa, josta seuraa vakava vamma.
            4.   Riskitekijöihin liittyvät indikaattorit

            4.1   ’Kiskon katkeamalla’ tarkoitetaan kaikkia kiskoja, jotka ovat erottuneet kahteen tai useampaan osaan, tai kaikkia kiskoja, josta on irronnut pala metallia siten, että syntyy yli 50 millimetrin pituinen ja yli 10 millimetrin syvyinen lovi kiskon pintaan;
            4.2   ’Raiteen nurjahduksella eli hellekäyrällä tai muulla raidegeometrian äkillisellä muutoksella’ tarkoitetaan sellaisia virheitä raiteen jatkumossa ja raidegeometriassa, jotka edellyttävät raiteen sulkemista tai sallitun enimmäisnopeuden välitöntä alentamista;
            4.3   ’väärin annetuilla opasteilla’ tarkoitetaan kaikkia opastinjärjestelmän teknisiä virheitä (sekä infrastruktuurin että liikkuvan kaluston osalta), joiden vuoksi opastetiedot eivät ole tarpeeksi rajoittavia;
            4.4   ’punaisen (seis-opasteen) ohiajolla aiheuttaen vaaraa saman tai viereisen raiteen liikenteelle’ tarkoitetaan kaikkia tilanteita, joissa jokin junan osa on liikkunut liikenteenohjauksen lupaa pidemmälle ja aiheuttanut vaaraa saman tai viereisen raiteen liikenteelle;
            4.5   ’punaisen (seis-opasteen) ohiajolla aiheuttamatta vaaraa saman tai viereisen raiteen liikenteelle’ tarkoitetaan kaikkia tilanteita, joissa jokin junan osa on liikkunut liikenteenohjauksen lupaa pidemmälle mutta ei aiheuttanut vaaraa saman tai viereisen raiteen liikenteelle.
            Edellä 4.4 ja 4.5 kohdassa tarkoitetulla liikenteenohjauksen luvan vastaisella ajolla tarkoitetaan, että on ohitettu jokin seuraavista:

                        —

                        raidepuolella oleva valo-opastin tai siipiopastin taikka pysähtymiskäsky rataosuuksilla, joilla ei ole junan kulunvalvontajärjestelmää (Train Protection System, TPS),

                        —

                        TPS-järjestelmän antaman, turvallisuuteen liittyvän ajoluvan päättyminen,

                        —

                        säännöissä vahvistetulla suullisella tai kirjallisella luvalla ilmoitettu paikka,

                        —

                        seis-levyt (päätepuskimet pois luettuina) tai käsiopasteet.

                  Tähän eivät sisälly tapaukset, joissa rautateillä liikkuva kalusto, johon ei ole kiinnitetty vetoyksikköä tai jonka mukana ei ole miehistöä, liikkuu seis-opastimen ohi. Tähän eivät myöskään sisälly tapaukset, joissa seis-opastetta ei ole laitettu päälle niin ajoissa, että kuljettaja ehtisi pysäyttää junan ennen kyseistä opastetta.
            Turvallisuusviranomaiset voivat antaa tämän kohdan luetelmakohdissa luetelluista liikenteenohjauksen luvan vastaiseen ajoon liittyvistä neljästä indeksistä tiedot erillisinä, ja niiden on annettava tiedot ainakin yhdestä yhteenvetoindikaattorista, joka sisältää tiedot kaikista neljästä indeksiryhmästä;
            4.6   ’käytössä olevan liikkuvan kaluston rikkoutuneella pyörällä’ tarkoitetaan vikaa, joka vaikuttaa pyörään ja aiheuttaa onnettomuusriskin (raiteelta suistumis- tai törmäysriskin);
            4.7   ’käytössä olevan liikkuvan kaluston rikkoutuneella akselilla’ tarkoitetaan vikaa, joka vaikuttaa akseliin ja aiheuttaa onnettomuusriskin (raiteelta suistumis- tai törmäysriskin).
            5.   Onnettomuuksien taloudellisten vaikutusten laskemisen yhteiset menetelmät

            5.1   Henkilövahinkojen ehkäisemisen arvo (VPC) koostuu seuraavista tekijöistä:

                        1)

                        Turvallisuuden yksikköarvo: Maksuhalukkuusarvo (Willingness to Pay, WTP), joka perustuu siinä jäsenvaltiossa tehtyihin preferenssitutkimuksiin, jossa arvoa sovelletaan.

                        2)

                        Välittömät ja välilliset kustannukset: kyseisessä jäsenvaltiossa arvioidut kustannusarvot, jotka koostuvat seuraavista tekijöistä:

                                    —

                                    sairaanhoito- ja kuntoutuskustannukset,

                                    —

                                    oikeudenkäyntikustannukset, poliisitoiminnan kustannukset, yksityinen onnettomuustutkinta, hätäpalvelut ja vakuutusten hallintokustannukset,

                                    —

                                    tuotannolliset menetykset: niiden tavaroiden ja palvelujen arvo yhteiskunnalle, jotka onnettomuuteen joutunut henkilö olisi voinut tuottaa, jos onnettomuutta ei olisi tapahtunut.

                  Henkilövahinkojen kustannuksia laskettaessa kuolemantapaukset ja vakavat loukkaantumiset pidetään erillään (kuolonuhrilla ja vakavalla loukkaantumisella on eri VPC).
            5.2   Yhteiset periaatteet turvallisuuden yksikköarvon ja välittömien/välillisten kustannusten arvioimiseksi:
            Saatavilla olevien arvioiden soveltuvuuden arvioinnin on turvallisuuden yksikköarvon osalta perustuttava seuraaviin näkökohtiin:

                        —

                        arvioiden on liityttävä järjestelmään, jolla arvioidaan kuolleisuusriskin alentumista liikennesektorilla, ja noudatettava maksuhalukkuuteen (WTP) perustuvaa lähestymistapaa ilmoitettujen preferenssimenetelmien mukaisesti,

                        —

                        arvoja määritettäessä käytettävän vastaajaotoksen on oltava asianomaista väestöä edustava. Otoksen on erityisesti heijasteltava väestön ikää/tulojen jakautumista sekä muita relevantteja sosioekonomisia/demografisia piirteitä,

                        —

                        maksuhalukkuusarvojen selvittämistapa: kyselytutkimus on laadittava siten, että kysymykset ovat selkeitä ja vastaajille tarkoituksenmukaisia.

                  Välittömät ja välilliset kustannukset on arvostettava yhteiskunnalle aiheutuneiden todellisten kustannusten pohjalta.
            5.3   Määritelmät
            5.3.1   ’Ympäristövahinkojen kustannuksilla’ tarkoitetaan vahingoittuneen alueen palauttamisesta rautatieonnettomuutta edeltäneeseen tilaan aiheutuvia kustannuksia, jotka rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden on katettava ja jotka arvioidaan heidän kokemuksensa pohjalta.
            5.3.2   ’liikkuvalle kalustolle tai infrastruktuurille aiheutuneiden vahinkojen kustannuksilla’ tarkoitetaan korjauskelvottomaksi vahingoittuneen liikkuvan kaluston tai infrastruktuurin tilalle hankittavan, toiminnoiltaan ja teknisiltä ominaisuuksiltaan vastaavan uuden liikkuvan kaluston sekä kustannuksia, jotka aiheutuvat rautatieyritysten ja infrastruktuurin haltijoiden kokemuksen mukaan korjattavissa olevan liikkuvan kaluston tai infrastruktuurin palauttamisesta onnettomuutta edeltäneeseen tilaan, myös liikkuvan kaluston vuokrakustannukset, kun onnettomuudessa vahingoittunutta liikkuvaa kalustoa joudutaan korvaamaan.
            5.3.3   ’Onnettomuuksista johtuvista viivästymisistä aiheutuvilla kustannuksilla’ tarkoitetaan rautateiden käyttäjille (matkustajille ja rahtiasiakkaille) onnettomuuksien seurauksena aiheutuvien viivästysten rahallista arvoa, laskettuna seuraavan kaavan mukaisesti:

               VT = matka-aikasäästöjen arvo

               Matkustajan ajan arvo (tunti)

            VTP = [työmatkamatkustajien VT] * [työmatkamatkustajien keskimääräinen prosenttiosuus vuodessa] + [muiden kuin työmatkamatkustajienVT] * [Muiden kuin työmatkamatkustajien keskimääräinen prosenttiosuus vuodessa]
            VTP mitataan euroina matkustajaa ja tuntia kohti
            ’Työmatkamatkustajalla’ tarkoitetaan matkustajaa, joka on ammatilliseen toimintaansa liittyvällä matkalla, työmatkaliikennettä lukuun ottamatta.

               Tavarajunan ajan arvo (tunti)

            VTF = [tavarajunien VT] * [(tonni-km)/(juna-km)]
            VTF mitataan euroina rahtitonnia ja tuntia kohti
            Kuljetetun rahdin keskimääräinen tonnimäärä junaa kohti vuodessa = (tonni-km)/(juna-km)

               CM = junan yhden minuutin myöhästymisen kustannus

               Matkustajajuna

            CMP = K1 * (VTP/60) * [(matkustaja-km)/(juna-km)]
            Matkustajien keskimääräinen lukumäärä junaa kohti vuodessa = (matkustaja-km)/(juna-km)

               Tavarajuna

            CMF = K2 * (VTF/60)
            Tekijät K1 ja K2 ovat ajan arvon ja viivästymisen arvon välillä siten kuin ne on arvioitu preferenssitutkimuksissa, ja niissä otetaan huomioon, että viivästysten takia menetetty aika nähdään merkittävästi kielteisempänä kuin tavanomainen matka-aika.
            Onnettomuudesta johtuvista viivästymisistä aiheutuvat kustannukset = CMP * (matkustajajunien viivästymiset minuutteina) + CMF * (tavarajunien viivästymiset minuutteina)

               Menetelmän kattavuus

            Viivästymisistä aiheutuvat kustannukset on laskettava merkittävistä onnettomuuksista seuraavasti:

                        —

                        pääteasemalla mitattavat todelliset viivästykset rataosuuksilla, joilla onnettomuus tapahtui

                        —

                        todelliset viivästykset tai, jos tämä ei ole mahdollista, arvioidut viivästykset muilla rataosuuksilla, joihin onnettomuus vaikuttaa.

                  6.   Infrastruktuurin tekniseen turvallisuuteen ja sen toteuttamiseen liittyvät indikaattorit

            6.1   ’junan kulun valvontajärjestelmällä (Train Protection System, TPS)’ tarkoitetaan järjestelmää, joka auttaa noudattamaan opastimia ja nopeusrajoituksia.
            6.2   ’junassa olevilla järjestelmillä’ tarkoitetaan järjestelmiä, jotka auttavat kuljettajaa havaitsemaan radanvarren opasteet ja merkinannot ohjaamossa, ja parantaa näin suojaa vaarapaikoissa ja nopeusrajoitusten noudattamista. Junassa olevat junan kulun valvontajärjestelmät kuvataan seuraavasti:

                        a)

                        Varoitus, joka varoittaa kuljettajaa automaattisesti.

                        b)

                        Varoitus ja automaattinen pysäyttäminen, joka varoittaa kuljettajaa automaattisesti ja pysäyttää junan automaattisesti, jos se liikkuu seis-opastimen ohi.

                        c)

                        Varoitus ja automaattinen pysäyttäminen sekä erillinen nopeuden valvonta, joka parantaa suojaa vaarapaikoissa ja jossa ’erillisellä nopeuden valvonnalla’ tarkoitetaan nopeuden valvontaa tietyissä paikoissa (nopeudenvalvontalaite) opastetta lähestyttäessä.

                        d)

                        Varoitus ja automaattinen pysäyttäminen sekä jatkuva nopeuden valvonta, joka parantaa suojaa vaarapaikoissa ja jossa ’jatkuvalla nopeuden valvonnalla’ tarkoitetaan suurimman sallitun tavoitenopeuden jatkuvaa näyttöä ja noudattamiseen pakottamista radan kaikilla osuuksilla.

                  Edellä d alakohdassa kuvattu järjestelmä on automaattinen junan kulunvalvontajärjestelmä (Automatic Train Protection, ATP).
            6.3   ’Tasoristeyksellä’ tarkoitetaan kaikkia samalla tasolla olevia risteymäkohtia infrastruktuurin haltijan tunnustaman ja julkisille tai yksityisille käyttäjille avoimen tien tai kulkuväylän ja rautatien välillä. Mukaan ei lueta laituripolkuja eikä huoltoteiden tasoristeyksiä.
            6.4   ’tiellä’ tarkoitetaan rautatieonnettomuustilastoissa kaikkia julkisia tai yksityisiä teitä, katuja tai moottoriteitä, niiden välittömässä yhteydessä sijaitsevat jalkakäytävät ja pyörätiet mukaan luettuina.
            6.5   ’kulkuväylällä’ tarkoitetaan kaikkia ihmisten, eläinten, ajoneuvojen tai koneiden ja laitteiden kulkua varten varattuja reittejä, jotka eivät ole teitä.
            6.6   ’varoituslaitteettomalla tasoristeyksellä’ tarkoitetaan tasoristeystä, jossa ei ole aktivoituna minkäänlaista varoituslaitosta tai puomia/porttia silloin, kun sen ylittäminen ei ole käyttäjälle turvallista.
            6.7   ’varoituslaittein varustetulla tasoristeyksellä’ tarkoitetaan tasoristeystä, jossa risteyksen käyttäjät erotetaan lähestyvästä junasta tai joissa heitä varoitetaan siitä laitteilla, jotka aktivoidaan, kun risteystä ei ole turvallista ylittää.

                        —

                        Erottamisella fyysisillä laitteilla tarkoitetaan seuraavia:

                                    —

                                    puoli-, pari- tai kokopuomit,

                                    —

                                    portit.

                        —

                        Varoittaminen tasoristeyksessä sijaitsevilla varoituslaitteilla:

                                    —

                                    näkyvät laitteet: valot,

                                    —

                                    äänilaitteet: kellot, äänitorvet jne.

                  Varoituslaittein varustetut tasoristeykset luokitellaan seuraavasti:

                        a)

                        Käsin kytkettävä: tasoristeys, jossa rautateiden työntekijä aktivoi puomit ja/tai portit tai ääni- ja/tai valovaroituslaitoksen.

                        b)

                        Automaattinen ääni- ja/tai valovaroituslaitos: tasoristeys, jossa risteyksen ääni- ja/tai valovaroituslaitokset aktivoituvat junan lähestyessä.

                        c)

                        Automaattiset puomit: tasoristeys, jossa risteyksen puomit aktivoituvat junan lähestyessä. Tähän lasketaan mukaan tasoristeys, jossa on sekä puomit että ääni- ja/tai valovaroituslaitos.

                        d)

                        Tasoristeyksen vapaanaolon valvonta: tasoristeys, jossa on opastin tai muu junan suojajärjestelmää, joka sallii junan edetä ainoastaan, jos tasoristeys on tieliikennepuolelta raideliikenteestä täysin erotettu ja vapaana;

                  7.   Riskistön määritelmät

            7.1   ’Junakilometrillä’ tarkoitetaan mittayksikköä, joka vastaa junan kulkemista kilometrin matkan. Käytettävä etäisyys on tosiasiallisesti kuljettu matka, jos se on saatavissa, muussa tapauksessa käytetään rataverkon lähtö- ja saapumispaikan välistä vakioetäisyyttä. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka.
            7.2   ’Matkustajakilometrillä’ tarkoitetaan mittayksikköä, joka vastaa yhden matkustajan kuljettamista rautateitse yhden kilometrin matkan. Huomioon otetaan ainoastaan ilmoittavan maan kansallisella alueella kuljettu matka.
            7.3   ’Ratakilometrillä’ tarkoitetaan 2 artiklan mukaisesti määritellyn jäsenvaltion rautatieverkon pituutta kilometreinä. Moniraiteisilta rataosuuksilta lasketaan vain lähtöpaikan ja määränpään välinen etäisyys.
            7.4   ’Raidekilometrillä’ tarkoitetaan 2 artiklan mukaisesti määritellyn jäsenvaltion rautatieverkon pituutta kilometreinä. Moniraiteisilta rataosuuksilta lasketaan kukin raide erikseen.
         ”

         (1)  RID-ohjesääntö (vaarallisten aineiden kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskevat määräykset) sellaisena kuin se on hyväksyttynä vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista 24 päivänä syyskuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2008/68/EY (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).


Avis juridique important

|

31988L0361

Neuvoston direktiivi 88/361/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1988, perustamissopimuksen 67 artiklan täytäntöönpanosta

Virallinen lehti nro L 178 , 08/07/1988 s. 0005 - 0018 Suomenk. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0044  Ruotsink. erityispainos Alue 10 Nide 1 s. 0044

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 24 päivänä kesäkuuta 1988,perustamissopimuksen 67 artiklan täytäntöönpanosta (88/361/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen sekä erityisesti sen 69 artiklan ja 70 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (), jonka komissio on antanut kuultuaan rahapoliittista komiteaa,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (),sekä katsoo, ettäperustamissopimuksen 8 a artiklan mukaan sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla pääomien vapaa liikkuvuus taataan, tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen muiden määräysten soveltamista,jäsenvaltioiden olisi voitava toteuttaa tarvittavat toimenpiteet pankkien maksuvalmiuden säätelemiseksi; nämä toimenpiteet olisi rajoitettava palvelemaan tätä tavoitetta,jäsenvaltioiden olisi, vaikka niiden perustavanluonteisissa taloudellisissa tekijöissä ei olisikaan huomattavia eroja, tarpeen vaatiessa voitava tilapäisesti ja asianmukaisia yhteisön menettelytapoja noudattaen rajoittaa lyhytaikaisia pääomanliikkeitä, jotka voisivat vakavasti haitata niiden raha- ja valuuttakurssipolitiikan hoitamista,avoimuuden vuoksi on suotavaa ilmoittaa tällä direktiivillä säädettyä menettelyä noudattaen niiden pääomanliikkeitä koskevien siirtymätoimenpiteiden soveltamisala, jotka on säädetty Espanjan kuningaskuntaa ja Portugalin tasavaltaa varten vuoden 1985 liittymisasiakirjalla,Espanjan kuningaskunta voi vuoden 1985 liittymisasiakirjan 61 P66 artiklan mukaisesti ja Portugalin tasavalta vastaavasti sen 222 P232 artiklan mukaisesti lykätä tiettyjen pääomanliikkeiden vapauttamista ja poiketa näin väliaikaisesti 11 päivänä toukokuuta 1960, perustamissopimuksen () 67 artiklan täytäntöönpanosta annetussa ensimmäisessä neuvoston direktiivissä, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 86/566/ETY (), säädetyistä velvoitteista; direktiivissä 86/566/ETY säädetään myös siirtymäjärjestelyistä näiden kahden jäsenvaltion pääomanliikkeiden vapauttamista koskevien velvoitteiden osalta; on tarkoituksenmukaista, että nämä kaksi jäsenvaltiota voivat lykätä tästä direktiivistä aiheutuvien uusien vapauttamisvelvoitteiden soveltamista,Helleenien tasavalta ja Irlanti ovat maksutasevaikeuksissa, jotka tosin ovat erisuuruisia, ja huomattavasti ulkoisesti velkaantuneita; näiden jäsenvaltioiden pääomanliikkeiden välitön ja täydellinen vapauttaminen vaikeuttaisi niiden toimenpiteiden jatkamista, jotka nämä valtiot ovat toteuttaneet parantaakseen taloutensa ulkoista tasapainoa ja vahvistaakseen rahoitusjärjestelmänsä kykyä mukautua yhteisön yhdentyneiden rahoitusmarkkinoiden vaatimuksiin; perustamissopimuksen 8 c artiklan mukaisesti on tarkoituksenmukaista myöntää näille kahdelle jäsenvaltiolle niiden erityisolosuhteiden mukainen pidempi määräaika, jonka kuluessa niiden täytyy mukautua tässä direktiivissä säädettyihin velvoitteisiin,pääomanliikkeiden täydellinen vapauttaminen saattaisi joissakin jäsenvaltioissa ja erityisesti rajaseuduilla johtaa vaikeuksiin vapaa-ajan asuntojen markkinoilla; tämän direktiivin paneminen täytäntöön ei saa vaikuttaa niiden kauppoja sääntelevään voimassa olevaan kansalliseen lainsäädäntöön,tämän direktiivin täytäntöön panemiseksi säädettyä määräaikaa tulee käyttää hyväksi siten, että komissio voi tehdä ehdotuksia, joilla pyritään poistamaan verotusjärjestelmien erilaisuudesta johtuva vääristymien, veron kiertämisen ja veron välttämisen vaara ja että neuvosto voi ottaa kantaa niihin,yhteisön on perustamissopimuksen 70 artiklan 1 kohdan mukaisesti pyrittävä yhteisössä asuvien ja kolmansissa maissa asuvien välisten pääomanliikkeiden mahdollisimman laajaan vapauttamiseen,laajat lyhytaikaiset pääomanliikkeet kolmansiin maihin tai kolmansista maista saattavat vakavasti häiritä jäsenvaltioiden raha- tai rahoitusmarkkinoiden tilaa tai aiheuttaa vakavia jännitteitä valuuttamarkkinoille; tällainen kehitys voi haitata Euroopan valuuttajärjestelmän yhtenäisyyttä, sisämarkkinoiden häiriötöntä toimintaa sekä talous- ja rahaliiton asteittaista saavuttamista; sen vuoksi on tarkoituksenmukaista luoda tarvittavat edellytykset jäsenvaltioiden yhteiselle toiminnalle, jos sellainen osoittautuisi välttämättömäksi, jatämä direktiivi korvaa 21 päivänä maaliskuuta 1972 annetun neuvoston direktiivin 72/156/ETY kansainvälisten pääomavirtojen säätelystä ja niistä kotimaiselle maksuvalmiudelle () aiheutuvien haittojen torjumisesta; direktiivi 72/156/ETY on siten kumottava,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla1. Jäsenvaltioiden on poistettava jäsenvaltioissa asuvien henkilöiden välisiä pääomanliikkeitä koskevat rajoitukset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäljempänä olevien säännösten soveltamista. Tämän direktiivin täytäntöönpanon helpottamiseksi pääomanliikkeet luokitellaan liitteessä I olevan nimikkeistön mukaisesti.2. Pääomanliikkeisiin liittyvät valuutansiirrot on tehtävä samoilla valuuttakurssiehdoilla kuin juoksevat valuuttatoimet.2 artiklaJäsenvaltioiden on ilmoitettava keskuspankkien pääjohtajien komitealle, rahapoliittiselle komitealle ja komissiolle sellaisista toimenpiteistä pankkien maksuvalmiuden säätelemiseksi, jotka vaikuttavat erityisesti luottolaitosten pääomanliikkeisiin liittyviin valuuttatoimiin ulkomailla asuvien kanssa, viimeistään, kun toimenpiteet tulevat voimaan.Tällaiset toimenpiteet on rajoitettava siihen, mikä on välttämätöntä kotimaan rahatalouden säätelyn kannalta. Rahapoliittinen komitea ja keskuspankkien pääjohtajien komitea antavat asiasta lausuntonsa komissiolle.3 artikla1. Jos laajuudeltaan poikkeukselliset lyhytaikaiset pääomanliikkeet aiheuttavat tuntuvaa painetta valuuttamarkkinoilla ja johtavat vakaviin häiriöihin jäsenvaltioiden raha- ja valuuttakurssipolitiikan hoitamisessa erityisesti siten, että kotimainen maksuvalmius vaihtelee huomattavasti, komissio voi kuultuaan asiasta rahapoliittista komiteaa ja keskuspankkien pääjohtajien komiteaa antaa asianomaiselle jäsenvaltiolle luvan toteuttaa liitteessä II lueteltuja pääomanliikkeitä koskevat suojatoimenpiteet, joiden edellytyksistä ja joihin liittyvistä menettelytavoista komissio määrää.2. Jäsenvaltio, jota asia koskee, voi toteuttaa itse edellä tarkoitetut suojatoimenpiteet, jos se toimenpiteiden kiireellisyyden vuoksi on välttämätöntä. Komissiolle ja muille jäsenvaltioille on ilmoitettava tällaisista toimenpiteistä viimeistään niiden tullessa voimaan. Komissio päättää rahapoliittista komiteaa ja keskuspankkien pääjohtajien komiteaa kuultuaan, saako jäsenvaltio edelleen soveltaa toimenpiteitä vai onko sen muutettava niitä tai poistettava ne.3. Neuvosto voi määräenemmistöllä kumota komission 1 ja 2 kohdan nojalla tekemän päätöksen tai muuttaa sitä.4. Tässä artiklassa tarkoitettujen suojatoimenpiteiden soveltamisaika ei saa olla kuutta kuukautta pidempi.5. Neuvosto tutkii 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä komission antaman kertomuksen perusteella sekä rahapoliittisen komitean ja keskuspankkien pääjohtajien komitean annettua lausuntonsa asiasta, vastaavatko tämän artiklan säännökset periaatteiltaan ja yksityiskohdiltaan edelleen niitä tarpeita, joiden takia ne on annettu.4 artiklaTämä direktiivi ei rajoita jäsenvaltioiden oikeutta toteuttaa kaikki sellaiset toimenpiteet, jotka ovat tarpeen muun muassa verotusta ja rahoituslaitosten toiminnan vakauden valvontaa koskevien jäsenvaltioiden lakien ja asetusten rikkomisen estämiseksi, tai määrätä pääomanliikkeitä koskevasta ilmoitusmenettelystä hallinnollisten tai tilastollisten tietojen saamiseksi.Kyseisten toimenpiteiden ja menettelytapojen soveltaminen ei saa estää yhteisön oikeuden mukaisesti tapahtuvia pääomanliikkeitä.5 artiklaEspanjan kuningaskunnan ja Portugalin tasavallan osalta vuoden 1985 liittymisasiakirjan säännösten soveltamisalasta on pääomanliikkeitä koskevilta osin säädetty liitteessä III noudattaen liitteessä I olevaa pääomanliikkeiden nimikkeistöä.6 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1990. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on myös annettava tiedoksi mahdolliset uudet toimenpiteet tai liitteessä I lueteltuja pääomanliikkeitä koskevien säännösten muutokset niiden voimaantuloon mennessä.2. Espanjan kuningaskunta ja Portugalin tasavalta, siltä osin kuin vuoden 1985 liittymisasiakirjan 61 P66 ja 222 P232 artiklasta ei näiden kahden jäsenvaltion osalta muuta johdu, sekä Helleenien tasavalta ja Irlanti voivat väliaikaisesti jatkaa liitteessä IV lueteltujen pääomanliikkeitä koskevien rajoitusten soveltamista noudattaen kyseisessä liitteessä säädettyjä edellytyksiä ja määräaikoja.Jos Portugalin tasavalta tai Helleenien tasavalta katsoo ennen liitteessä IV olevissa III ja IV luetteloissa pääomanliikkeiden vapauttamiselle säädetyn määräajan päättymistä, ettei se, erityisesti maksutasevaikeuksiensa tai kansallisen rahoitusjärjestelmän riittämättömän mukautumisen takia, voi jatkaa pääomanliikkeiden vapauttamista, komissio jommankumman jäsenvaltion pyynnöstä yhteistyössä rahapoliittisen komitean kanssa tutkii kyseisen jäsenvaltion taloudellisen ja rahoitustilanteen. Tutkimuksen tuloksen perusteella komissio ehdottaa neuvostolle kaikkien tai joidenkin edellä tarkoitettujen pääomanliikkeiden vapauttamiselle säädettyjen määräaikojen pidentämistä. Tällainen pidentäminen saa olla enintään kolme vuotta. Neuvosto tekee päätöksen perustamissopimuksen 69 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.3. Belgian kuningaskunta ja Luxemburgin suurherttuakunta voivat väliaikaisesti jatkaa valuutan kaksikurssijärjestelmän soveltamista liitteessä V säädetyin edellytyksin ja siinä säädettyjä määräaikoja noudattaen.4. Vapaa-ajan asunnon ostamista koskevan kansallisen lainsäädännön voimassaoloa voidaan jatkaa, kunnes neuvosto hyväksyy tätä koskevia uusia säännöksiä perustamissopimuksen 69 artiklan mukaisesti. Tämä säännös ei vaikuta muiden yhteisön lainsäädäntöön kuuluvien säännösten soveltamiseen.5. Komissio tekee viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1988 neuvostolle ehdotukset erilaisista kansallisista talletusten verotusjärjestelmistä ja niiden soveltamisen valvontajärjestelmistä aiheutuvien vääristymien, veron kiertämisen ja veron välttämisen vaaran poistamiseksi tai vähentämiseksi.Neuvosto ottaa kantaa näihin komission ehdotuksiin viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1989. Perustamissopimuksen mukaisesti yhteisön verosäännökset on annettava yksimielisesti.7 artikla1. Jäsenvaltioiden on pyrittävä vapauttamaan pääomanliikkeisiin liittyvät valuutansiirrot kolmansiin maihin ja kolmansista maista yhtä laajalti kuin jäsenvaltioissa asuvien keskinäiset valuuttatoimet, jollei muualla tässä direktiivissä säädetystä muuta johdu.Ensimmäisen alakohdan säännökset eivät estä soveltamasta suhteessa kolmansiin maihin kotimaisia sääntöjä tai yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti sellaisia vastavuoroisuusehtoja, jotka koskevat sijoittautumista, rahoituspalvelujen tarjoamista ja arvopapereiden hyväksymistä pääomamarkkinoille.2. Jos laajat lyhytaikaiset pääomanliikkeet kolmansiin maihin tai kolmansista maista aiheuttavat vakavaa häiriötä kaikkien tai joidenkin jäsenvaltioiden raha- tai rahoitusmarkkinoiden sisäisessä tai ulkoisessa tilanteessa taikka rasittavat vakavasti valuutanvaihtosuhteita yhteisössä tai yhteisön ja kolmansien maiden välillä, jäsenvaltioiden on neuvoteltava keskenään toimenpiteistä ongelmien ratkaisemiseksi. Nämä neuvottelut käydään komission tai jäsenvaltion aloitteesta keskuspankkien pääjohtajien komiteassa ja rahapoliittisessa komiteassa.8 artiklaRahapoliittinen komitea tutkii vähintään kerran vuodessa, miten pääomien vapaa liikkuvuus on toteutunut tämän direktiivin soveltamisen tuloksena. Tutkinta käsittää sellaiset luoton sekä rahoitus- ja rahamarkkinoiden kotimaista sääntelyä kos- kevat toimenpiteet, jotka voivat erityisesti vaikuttaa kansainvälisiin pääomanliikkeisiin ja kaikkiin muihin tähän direktiiviin liittyviin tekijöihin. Komitea antaa komissiolle kertomuksen tutkinnan tuloksista.9 artiklaKumotaan ensimmäinen direktiivi 11 päivältä toukokuuta 1960, ja direktiivi 72/156/ETY 1 päivästä heinäkuuta 1990 alkaen.10 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 1988.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. BANGEMANN() EYVL N:o C 26, 1.2.1988, s. 1() Lausunto annettu 17 päivänä kesäkuuta 1988.() EYVL N:o 43, 12.7.1960, s. 921/60() EYVL N:o L 332, 26.11.1986, s. 22() EYVL N:o L 91, 18.4.1972, s. 13() Katso jäljempänä olevia selityksiäLIITE IDIREKTIIVIN 1 ARTIKLASSA TARKOITETTU PÄÄOMANLIIKKEIDEN NIMIKKEISTÖPääomanliikkeet, sekä kotimaan että ulkomaan valuutan määräiset, on luokiteltu tässä nimikkeistössä niiden varojen ja velkojen taloudellisen laadun mukaan, joita ne koskevat.Tässä nimikkeistössä luetelluilla pääomanliikkeillä tarkoitetaan: P kaikkia pääomanliikkeiden kannalta välttämättömiä toimia kuten sopimuksen tekemistä valuuttatoimesta ja sen täyttämistä sekä siihen liittyviä valuutansiirtoja. Yleensä valuuttatoimi suoritetaan eri jäsenvaltioissa asuvien välillä, mutta pääomanliikkeen voi myös suorittaa yksi henkilö omaan lukuunsa (esimerkiksi maastamuuttajan varojen siirtäminen), P luonnollisen tai oikeushenkilön ()suorittamia toimia, mukaan lukien ne jäsenvaltioiden tai muiden hallintoyksiköiden tai julkisten laitosten varoja tai velkoja koskevat toimet, joihin sovelletaan perustamissopimuksen 68 artiklan 3 kohdan määräyksiä, P taloudellisen yksikön mahdollisuutta hyödyntää kaikkia kohdemarkkinoiden rahoitusmenetelmiä kyseessä olevaa tointa suoritettaessa. Esimerkiksi arvopapereiden ja muiden rahoitusmarkkinavälineiden hankkimisena pidetään avista-kauppojen lisäksi myös kaikkia muita käytössä olevia kaupankäyntimenettelyjä, kuten termiinikauppoja, kauppoja, joihin liittyy optio tai merkintäoikeus, muihin vaateisiin vaihtamisia ja niin edelleen. Vastaavasti rahoituslaitosten shekki- ja talletustilejä koskevina toimina pidetään tilin avaamisen ja varojen tilille tallettamisen lisäksi myös valuutan terminointia riippumatta siitä, onko sen tarkoituksena valuuttariskin kattaminen vai avoimen valuutta-aseman ottaminen, P toimia, joiden tarkoituksena on kertyneiden varojen rahaksi muuttaminen tai siirtäminen, rahaksi muuttamisesta ()saatujen tulojen kotiuttaminen tai niiden välitön käyttäminen yhteisön oikeuteen perustuvien velvoitteiden asettamissa rajoissa, sekä P luottojen tai lainojen takaisinmaksutoimia.Tässä nimikkeistössä ei luetella kaikkia pääomanliikkeinä pidettäviä toimia ja siksi siihen on sisällytetty otsikko XIII F. «Muut pääomanliikkeet  P sekalaiset». Tämän vuoksi sitä ei tule tulkita tavalla, joka rajoittaisi tämän direktiivin 1 artiklassa ilmaistun pääomanliikkeiden täydellisen vapauttamisen periaatteen soveltamista.I SUORAT SIJOITUKSET ()1. Sivuliikkeen tai uuden, yksinomaan pääoman sijoittavalle henkilölle kuuluvan yrityksen perustaminen ja laajentaminen sekä olemassa olevien kokonaisten yritysten hankkiminen2. Osallistuminen uuteen tai olemassa olevaan yritykseen pysyvien taloudellisten yhteyksien luomiseksi tai ylläpitämiseksi3. Pitkäaikaiset lainat pysyvien taloudellisten yhteyksien luomiseksi tai ylläpitämiseksi4. Voittovarojen uudelleen sijoittaminen pysyvien taloudellisten yhteyksien ylläpitämiseksiA. Ulkomailla asuvan suorat sijoitukset kotimaahan ()B.  Kotimaassa asuvan suorat sijoitukset ulkomaille ()II KIINTEISTÖSIJOITUKSET(siltä osin kuin ne eivät sisälly I kohtaan) ()A. Ulkomailla asuvan kiinteistösijoitukset kotimaahanB.  Kotimaassa asuvan kiinteistösijoitukset ulkomailleIII TOIMET, JOTKA KOSKEVAT PÄÄOMAMARKKINOILLA TAVANOMAISESTI KAUPANKÄYNNIN KOHTEENA OLEVIA ARVOPAPEREITA(jotka eivät sisälly I, IV tai V kohtaan)a)  Osakkeet ja muut osuuteen oikeuttavat arvopaperit ()b)  Joukkovelkakirjat ()A. Arvopaperikauppa pääomamarkkinoilla 1. Ulkomailla asuvan kotimaisten pörssiarvopaperien hankinnat ()2. Kotimaassa asuvan ulkomaisten pörssiarvopapereiden hankinnat 3. Ulkomailla asuvan suorittamat sellaisten kotimaisten arvopapereiden, jotka eivät ole pörssiarvopapereita, hankinnat ()4. Kotimaassa asuvan suorittamat sellaisten ulkomaisten arvopapereiden, jotka eivät ole pörssiarvopapereita, hankinnatB.  Arvopapereiden hyväksyminen pääomamarkkinoille ()i) Pörssilistalle ottaminen ()ii) Liikkeeseenlasku ja sijoittaminen pääomamarkkinoille ()1. Kotimaisten arvopapereiden hyväksyminen ulkomaisille pääomamarkkinoille2. Ulkomaisten arvopapereiden hyväksyminen kotimaisille pääomamarkkinoilleIV YHTEISSIJOITUSYRITYSTEN OSUUKSIA KOSKEVAT TOIMET ()a)  Tavanomaisesti pääomamarkkinoilla kaupankäynnin kohteena oleviin arvopapereihin (osakkeet, muut oman pääoman ehtoiset arvopaperit ja joukkovelkakirjat) kohdistuvat yhteissijoitusyritysten osuudetb)  Tavanomaisesti rahamarkkinoilla kaupankäynnin kohteena oleviin arvopapereihin tai sijoitusvälineisiin kohdistuvat yhteissijoitusyritysten osuudetc)  Muihin vaateisiin kohdistuvat yhteissijoitusyritysten osuudetA. Yhteissijoitusyritysten osuuksilla käytävä kauppa 1. Ulkomailla asuvan kotimaisten yritysten pörssilistalle otettujen osuuksien hankinnat 2. Kotimaassa asuvan ulkomaisten yritysten pörssilistalle otettujen osuuksien hankinnat 3. Ulkomailla asuvan suorittamat kotimaisten yritysten sellaisten osuuksien, jotka eivät ole kaupankäynnin kohteena arvopaperipörssissä, hankinnat 4. Kotimaassa asuvan suorittamat ulkomaisten yritysten sellaisten osuuksien, jotka eivät ole kaupankäynnin kohteena arvopaperipörssissä, hankinnatB.  Yhteissijoitusyritysten osuuksien hyväksyminen pääomamarkkinoille i) Pörssilistalle ottaminen ii) Liikkeeseenlasku ja sijoittaminen pääomamarkkinoille ii) 1. Kotimaisten yhteissijoitusyritysten osuuksien hyväksyminen ulkomaisille pääomamarkkinoille ii) 2. Ulkomaisten yhteissijoitusyritysten osuuksien hyväksyminen kotimaisille pääomamarkkinoilleV TOIMET, JOTKA KOSKEVAT RAHAMARKKINOILLA TAVANOMAISESTI KAUPANKÄYNNIN KOHTEENA OLEVIA ARVOPAPEREITA JA MUITA SIJOITUSVÄLINEITÄ ()A. Rahamarkkinoilla arvopapereilla ja muilla sijoitusvälineillä käytävä kauppa 1. Ulkomailla asuvan kotimaisten rahamarkkina-arvopapereiden ja -välineiden hankinnat 2. Kotimaassa asuvan ulkomaisten rahamarkkina-arvopapereiden ja -välineiden hankinnatB.  Arvopapereiden ja muiden sijoitusvälineiden hyväksyminen rahamarkkinoille i) Ottaminen kaupankäynnin kohteeksi tunnustetuille rahamarkkinoille ()ii) Liikkeeseenlasku ja sijoittaminen tunnustetuille rahamarkkinoille ii) 1. Kotimaisten arvopapereiden ja sijoitusvälineiden hyväksyminen ulkomaisille rahamarkkinoille ii) 2. Ulkomaisten arvopapereiden ja sijoitusvälineiden hyväksyminen kotimaisille rahamarkkinoilleVI TOIMET, JOTKA KOSKEVAT RAHOITUSLAITOKSISSA OLEVIA SHEKKI- JATALLETUSTILEJÄ ()A. Ulkomailla asuvan toimet kotimaisissa rahoituslaitoksissaB.  Kotimaassa asuvan toimet ulkomaisissa rahoituslaitoksissaVII LUOTOT, JOTKA LIITTYVÄT SELLAISIIN KAUPALLISIIN LIIKETOIMIINTAI PALVELUIHIN, JOISSA KOTIMAASSA ASUVA ON OSAPUOLENA ()1. Lyhytaikaiset (yhtä vuotta lyhyemmät)2. Keskipitkät (yhdestä viiteen vuotta)3. Pitkäaikaiset (viisi vuotta tai sitä pidemmät)A. Ulkomailla asuvan kotimaassa asuvalle myöntämät luototB.  Kotimaassa asuvan ulkomailla asuvalle myöntämät luototVIII RAHOITUSLAINAT JA -LUOTOT (jotka eivät sisälly I, VII ja XI kohtaan) ()1. Lyhytaikaiset (yhtä vuotta lyhyemmät)2. Keskipitkät (yhdestä viiteen vuotta)3. Pitkäaikaiset (viisi vuotta tai sitä pidemmät)A. Ulkomailla asuvan kotimaassa asuvalle myöntämät luotot ja lainatB.  Kotimaassa asuvan ulkomailla asuvalle myöntämät luotot ja lainatIX VAKUUDET, MUUT VASTUUSITOUMUKSET JA PANTTIOIKEUDETA. Ulkomailla asuvan kotimaassa asuvalle myöntämätB.  Kotimaassa asuvan ulkomailla asuvalle myöntämätX VAKUUTUSSOPIMUKSEEN PERUSTUVASTA SUORITUKSESTA JOHTUVAT SIIRROTA. Henkivakuutuksen maksut ja korvaukset 1. Kotimaisen henkivakuutusyhtiön ja ulkomailla asuvan väliset sopimukset 2. Ulkomaisen henkivakuutusyhtiön ja kotimaassa asuvan väliset sopimuksetB.  Luottovakuutuksen maksut ja korvaukset 1. Kotimaisen luottovakuutusyhtiön ja ulkomailla asuvan väliset sopimukset 2. Ulkomaisen luottovakuutusyhtiön ja kotimaassa asuvan väliset sopimuksetC. Muut vakuutussopimuksiin liittyvät pääomansiirrotXI HENKILÖKOHTAISET PÄÄOMANLIIKKEETA. LainatB.  Lahjat ja lahjoituksetC. MyötäjäisetD. Perinnöt ja erityisjälkisäädökseen perustuvat suorituksetE.  Maahanmuuttajan velan maksu aiempaan asuinmaahanF.  Maastamuuttoon liittyvä kotimaassa asuvalle kuuluvien varojen siirto muutettaessa tai ulkomailla oleskelun aikanaG. Maahanmuuttajan säästöjen siirto aiempaan asuinmaahan maassa oleskelun aikanaXII RAHOITUSVAATEIDEN FYYSINEN MAAHANTUONTI JA MAASTAVIENTIA. ArvopaperitB.  Kaikenlaiset maksuvälineetXIII MUUT PÄÄOMANLIIKKEETA. PerintöverotB.  Pääomansuorituksen luonteiset vahingonkorvauksetC. Pääomansuorituksen luonteiset palautukset, jotka johtuvat sopimuksen purkautumisesta tai aiheettomista maksuistaD. Tekijänpalkkiot: patentit, mallioikeudet, tavaramerkit ja keksinnöt (luovutukset ja tällaisista luovutuksista johtuvat valuutansiirrot)E.  Palvelujen tarjoamisessa tarvittavien varojen siirrot (jotka eivät sisälly VI kohtaan)F.  SekalaisetSELITYKSETTässä nimikkeistössä ja direktiivissä tarkoitetaan jäljempänä mainituilla ilmauksilla seuraavaa:Suorat sijoituksetKaikenlaiset luonnollisten henkilöiden tai kaupallisten, teollisten tai rahoitusalan yritysten tekemät sijoitukset, joiden tarkoituksena on pysyvien ja välittömien yhteyksien luominen tai ylläpitäminen pääoman sijoittajan ja sen yrittäjän tai yrityksen välillä, jonka käyttöön pääoma annetaan taloudellisen toiminnan harjoittamista varten. Tämä käsite on sen vuoksi ymmärrettävä mahdollisimman laajasti.Nimikkeistön I 1 kohdassa mainittuja yrityksiä ovat oikeudellisesti itsenäiset yritykset (kokonaan omistetut tytäryhtiöt) ja sivuliikkeet.Sellaisten nimikkeistön I 2 kohdassa mainittujen yritysten, jotka ovat luonteeltaan osakeyhtiöitä, osalta kyse on suoran sijoituksen luonteisesta osallistumisesta silloin, kun luonnollisen henkilön tai toisen yrityksen tai muun mahdollisen omistajan omistama osakemäärä antaa osakkeenomistajalle joko kansallisen osakeyhtiölainsäädännön nojalla tai muutoin mahdollisuuden osallistua yrityksen johtamiseen tai sen valvontaan.Nimikkeistön I 3 kohdassa mainittuina pitkäaikaisina, luonteeltaan osallistumista merkitsevinä lainoina pidetään yli viideksi vuodeksi annettuja lainoja, joiden tarkoituksena on pysyvien taloudellisten yhteyksien luominen tai ylläpitäminen. Tärkeimpinä esimerkkeinä voidaan mainita lainat, jotka yritys myöntää tytäryhtiöilleen tai yhtiöille, joista se omistaa osuuden, sekä voitonjakojärjestelyihin liittyvät lainat. Myös rahoituslaitosten myöntämät lainat pysyvien taloudellisten yhteyksien luomiseksi tai ylläpitämiseksi kuuluvat tähän ryhmään.KiinteistösijoituksetYksityishenkilöiden suorittamat rakennusten ja maan ostot sekä rakennusten rakentaminen voittotarkoituksessa tai henkilökohtaiseen käyttöön. Tähän ryhmään kuuluvat myös käyttö-, rasite- ja rakennusoikeudet.Pörssilistalle tai julkisesti tunnustetuille rahamarkkinoille ottaminenArvopapereiden ja muiden siirtokelpoisten sijoitusvälineiden ottaminen erityisen menettelyn mukaisesti virallisesti tai epävirallisesti valvotun kaupankäynnin kohteeksi virallisesti hyväksyttyyn pörssiin tai virallisesti tunnustetulle rahamarkkinoiden osalle.Arvopaperipörssissä kaupankäynnin kohteena olevat arvopaperit (noteeratut tai virallisesti noteeraamattomat)Arvopaperit, joiden kauppa on säänneltyä ja joiden hinnat joko virallinen arvopaperipörssi (noteeratut arvopaperit) tai muu arvopaperipörssiin liittyvä elin  P esimerkiksi pankkien komitea (virallisesti noteeraamattomat arvopaperit)  P julkaisee säännöllisesti.Arvopapereiden ja muiden siirtokelpoisten sijoitusvälineiden liikkeeseenlaskuMyynti yleisölle osoitetun tarjouksen kautta.Arvopapereiden ja muiden siirtokelpoisten sijoitusvälineiden sijoittaminenLiikkeeseenlaskijan tai sellaisen yhteenliittymän, jolle liikkeeseenlaskija on antanut toimeksiannon, suorittama arvopapereiden välitön myynti ilman että niitä tarjotaan yleisölle.Kotimaiset tai ulkomaiset arvopaperit ja muut sijoitusvälineetArvopaperit liikkeeseenlaskijan päätoimipaikan maan mukaisesti. Kotimaassa asuvan suorittama ulkomaisilla markkinoilla liikkeeseen laskettujen kotimaisten arvopapereiden ja muiden sijoitusvälineiden hankkiminen katsotaan ulkomaisten arvopapereiden hankkimiseksi.Osakkeet ja muut osuuteen oikeuttavat arvopaperitSisältää merkintäoikeudet osakeanneissa.JoukkovelkakirjatSiirtokelpoiset arvopaperit, joiden juoksuaika on vähintään kaksi vuotta liikkeeseenlaskusta ja joiden korosta, pääoman takaisinmaksuehdoista ja koron maksamisesta on määrätty liikkeeseen laskettaessa.YhteissijoitusyrityksetYritykset P joiden tarkoituksena on kokoamansa pääoman yhteinen sijoittaminen siirtokelpoisiin arvopapereihin tai muihin vaateisiin, ja jotka toimivat riskin hajauttamisen periaatteella P joiden osuudet on haltijan vaatimuksesta lain, sopimuksen tai yhtiöjärjestyksen ehtojen nojalla ostettava takaisin tai lunastettava välillisesti tai välittömästi yrityksen varoilla. Yhteissijoitusyrityksen toimenpide, jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei sen osuuksien pörssiarvo poikkea merkittävästi niiden varojen nettoarvosta, rinnastetaan takaisinostoon tai lunastukseen.Tällainen yritys voidaan perustaa oikeudellisesti joko sopimusoikeudellisten säännösten (rahastoyhtiöiden hoidossa olevat sijoitusrahastot), trusteja koskevien säännösten («unit trust») tai yhtiöjärjestyksen (sijoitusyhtiöt) nojalla. Tässä direktiivissä sijoitusrahastona pidetään myös «unit trustia».Arvopaperit ja muut rahamarkkinoilla tavanomaisesti kaupankäynnin kohteena olevat sijoitusvälineetValtion velkasitoumukset ja muut sellaiset siirtokelpoiset todistukset, sijoitustodistukset, pankkitunnisteet, yritystodistukset ja muut vastaavat sijoitusvälineet.Kaupallisiin suorituksiin ja palveluihin liittyvät luototSopimukseen perustuvat kauppaluotot (ennakkomaksut ja osamaksut keskeneräisestä tai tilatusta työstä ja pidennetyt maksuehdot, riippumatta siitä, liittyykö niihin ostovekselin hyväksyminen) ja niiden rahoitus luottolaitoksen myöntämällä luotolla. Tähän ryhmään kuuluu myös myyntisaatavien rahoitus (factoring).Rahoituslainat ja -luototKaikenlainen rahoituslaitosten myöntämä rahoitus mukaan luettuna sellaisen kaupallisen suorituksen tai palvelun rahoitus, jossa kotimaassa asuva ei ole osapuolena.Tähän ryhmään kuuluvat myös kiinnelainat, kulutusluotot ja rahoitusleasing sekä kuvaavat luottojärjestelyt sekä muut velkasitoumusten liikkeeseenlaskujärjestelyt (NIF).Ulkomailla tai kotimaassa asuvatLuonnolliset ja oikeushenkilöt määriteltyinä kunkin maan voimassa olevien valuuttasäännöksien mukaisesti.Tuotot sijoitusten, arvopapereiden, jne. rahaksi muuttamisestaMyyntituotot, mukaan luettuna mahdollinen pääoman arvonlisäys, takaisinmaksuerät, tuomioiden täytäntöönpanokulut, ja niin edelleen.Luonnolliset tai oikeushenkilötKuten ne on määritelty kansallisissa säännöksissä.RahoituslaitoksetPankit, säästöpankit sekä lyhytaikaiseen, keskipitkään ja pitkäaikaiseen luotonantoon erikoistuneet laitokset, vakuutusyhtiöt, asuntosäästöyhdistykset, sijoitusyhtiöt ja muut vastaavat laitokset.LuottolaitoksetPankit, säästöpankit sekä lyhytaikaiseen, keskipitkään ja pitkäaikaiseen luotonantoon erikoistuneet laitokset.LIITE II>TAULUKON PAIKKA>LIITE IIIJOTA TARKOITETAAN DIREKTIIVIN 5 ARTIKLASSA>TAULUKON PAIKKA>LIITE IVJOTA TARKOITETAAN DIREKTIIVIN 6 ARTIKLAN 2 KOHDASSAI Portugalin tasavalta saa 31 päivään joulukuuta 1990 asti edelleen soveltaa tai ottaa uudelleen käyttöön jäljempänä olevassa I luettelossa mainittuja pääomanliikkeitä koskevia rajoituksia, jotka ovat voimassa tämän direktiivin tiedoksiantopäivänä.>TAULUKON PAIKKA>II Espanjan kuningaskunta ja Portugalin tasavalta saavat, edellinen 31 päivään joulukuuta 1990 ja jälkimmäinen 31 päivään joulukuuta 1992 asti, edelleen soveltaa tai ottaa uudelleen käyttöön jäljempänä olevassa II luettelossa mainittuja pääomanliikkeitä koskevia rajoituksia, jotka ovat voimassa tämän direktiivin tiedoksiantopäivänä.>TAULUKON PAIKKA>III Helleenien tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Irlanti ja Portugalin tasavalta saavat 31 päivään joulukuuta 1992 asti edelleen soveltaa tai ottaa uudelleen käyttöön jäljempänä olevassa III luettelossa ilmoitettuja pääomanliikkeitä koskevia rajoituksia, jotka ovat voimassa tämän direktiivin tiedoksiantopäivänä.>TAULUKON PAIKKA>IV Helleenien tasavalta, Espanjan kuningaskunta, Irlanti ja Portugalin tasavalta saavat lykätä jäljempänä olevassa IV luettelossa mainittujen pääomanliikkeiden vapauttamista 31 päivään joulukuuta 1992 asti.>TAULUKON PAIKKA>LIITE VBelgian kuningaskunta ja Luxemburgin suurherttuakunta sitoutuvat 31 päivään joulukuuta 1992 mennessä purkamaan soveltamansa valuutan kaksikurssijärjestelmän, joka ei itsessään ole rajoittanut pääomanliikkeitä, mutta joka on siitä huolimatta poikkeus Euroopan valuuttajärjestelmän kannalta ja joka on siksi poistettava, jotta tämä direktiivi voitaisiin tehokkaasti panna täytäntöön ja Euroopan valuuttajärjestelmää vahvistaa. Kunnes kaksikurssijärjestelmä on purettu, nämä valtiot sitoutuvat noudattamaan sen soveltamisessa menettelytapoja, jotka edelleen takaavat pääoman vapaan liikkuvuuden niin, että näiden kaksien markkinoiden valuuttakurssien välillä ei ole merkittäviä ja pitkäaikaisia eroja.