Avis juridique important

|

31976L0767

Neuvoston direktiivi 76/767/ETY, annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976, paineastioiden yleisiä säännöksiä sekä paineastioiden tarkastusmenetelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 262 , 27/09/1976 s. 0153 - 0168 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 5 s. 0182  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 4 s. 0127  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 5 s. 0182  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 5 s. 0192  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 5 s. 0192

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 27 päivänä heinäkuuta 1976,paineastioiden yleisiä säännöksiä sekä paineastioiden tarkastusmenetelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (76/767/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäkussakin jäsenvaltiossa velvoittavissa säännöksissä säädetään paineastioiden rakennetta, tarkastusta tai toimintaa koskevat tekniset ominaisuudet; nämä vaatimukset eroavat toisistaan jäsenvaltioittain; nämä erot estävät kauppaa ja saattavat johtaa eriarvoisten kilpailun edellytysten muodostumiseen yhteisössä,näitä yhteismarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan esteitä voidaan vähentää tai ne voidaan poistaa, jos samat säännökset annetaan kaikissa jäsenvaltioissa joko voimassa olevien säännösten täydentämiseksi tai näiden korvaamiseksi,näiden teknisten vaatimusten noudattamisen tarkastaminen on tarpeen käyttäjien ja ulkopuolisten henkilöiden suojelemiseksi tehokkaasti; nykyiset tarkastusmenettelyt vaihtelevat jäsenvaltioittain; paineastioiden vapaan liikkuvuuden toteuttamiseksi yhteismarkkinoilla sekä moninkertaisten tarkastusten välttämiseksi, jotka ovat paineastioiden vapaan liikkuvuuden esteitä, jäsenvaltioiden kesken olisi tehtävä tarkastusmenettelyjen vastavuoroista tunnustamista,tämän tarkastusmenettelyjen keskinäisen tunnustamisen edistämiseksi paineastioille olisi toteutettava riittävät ETY-tyyppihyväksyntämenettelyt ja ETY-tarkastusmenettelyt ja yhdenmukaistettava tarkastusten suorittamisesta vastuullisten tarkastuslaitosten nimeämisperusteet,ETY-merkki paineastiassa osoittaa, että se on läpäissyt asianmukaiset tarkastukset ja että se täyttää asiaa koskevat tekniset vaatimukset ja sen vuoksi on tarpeetonta paineastian maahantuonnin ja käyttöönoton yhteydessä toistaa jo suoritettuja tarkastuksia,kansalliset paineastioita koskevat määräykset koskevat useita paineastiaryhmiä, joiden käyttö, tilavuudet ja paineet vaihtelevat laajasti; tässä direktiivissä olisi säädettävä yleiset säännökset erityisesti ETY-tyyppihyväksyntämenettelyistä ja tarkastusmenettelyistä; kutakin paineastiaryhmää koskevassa erityisdirektiivissä säädetään niiden suunnittelun ja tarkastusmenetelmien tekniset vaatimukset ja tarvittaessa ne olosuhteet, jolloin kansalliset säännökset on korvattava yhteisön teknisillä vaatimuksilla,tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi paineastioita koskevissa direktiiveissä määriteltyjen teknisten vaatimusten nopea mukauttaminen on tarpeen; tätä varten tarvittavien toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi säädettävä menettelystä, jolla jäsenvaltioiden ja komission välinen kiinteä yhteistyö toteutetaan paineastioiden yhteisön sisäisen kaupan teknisten esteiden poistamiseksi laadittujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevässä komiteassa, jamarkkinoitava paineastia voi tietyissä tapauksissa aiheuttaa vaaran turvallisuudelle, vaikka se täyttäisi asiaa koskevan erityisdirektiivin vaatimukset; sen vuoksi olisi säädettävä menettelystä tämän vaaran vähentämiseksi,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:I LUKU Määritelmät ja perusteet1 artikla1. Tässä direktiivissä "paineastialla" tarkoitetaan jokaista kiinteää tai kuljetettavaa säiliötä tai astiaa, jossa on tai johon saattaa syntyä yli 0,5 baarin paine (kaasua, höyryä tai nestettä).2. Tämä direktiivi ei koske:- erityisesti ydinvoimakäyttöön suunniteltuja astioita, joiden vaurioituessa voi syntyä radioaktiivista päästöä;- erityisesti laivoihin tai lentokoneisiin asennettavia tai niiden voimalaitteisiin liittyviä paineastioita;- putkilinjoja eikä putkistoja.2 artikla1. Erityisdirektiiveissä säädetään suunnittelua ja rakennetta koskevat vaatimukset sekä tarkastus-, testaus- ja tarvittaessa käyttömenetelmät niitä koskeville paineastiaryhmille sekä tarvittaessa varusteille.Direktiivissä määritellään kyseisen paineastiaryhmän osalta, sovelletaanko paineastioihin ETY-tyyppihyväksyntä- ja ETY-tarkastusta taikka vain toista menettelyä tai ei kumpaakaan.Niissä säädetään:- ETY-tyyppihyväksyntää koskevat ehdot ja määräajat ja merkit, jotka on tällöin paineastiaan kiinnitettävä;- kunkin paineastian tunnistusmerkinnät;- ehdot, jotka hyväksytyn paineastian eri mallien on täytettävä ollakseen saman tyyppihyväksynnän alainen.2. Tässä direktiivissä ETY-tyyppipaineastialla tarkoitetaan jokaista paineastiaa, joka on suunniteltu ja valmistettu tavalla, joka täyttää kyseisen ryhmän erillisen direktiivin vaatimukset.3 artiklaJäsenvaltio ei saa kieltää, estää tai rajoittaa tämän direktiivin tai asiaa koskevan erityisdirektiivin vaatimukset täyttävän ETY-tyyppipaineastian markkinoille saattamista ja käyttöönottoa käyttäen perusteena tässä direktiivissä tai asiaa koskevassa erillisessä direktiivissä tarkoitetun paineastian rakennetta tai tarkastusta.4 artiklaJäsenvaltioiden on annettava sama arvo ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-tarkastukselle kuin mille tahansa vastaavalle kansalliselle menettelylle.5 artiklaETY-tyyppihyväksyntätodistuksia julkaisevan hallintoviranomaisen ja paineastioiden tarkastuksia suorittavan tarkastuslaitoksen tehtävät on rajoitettava asiaa koskevan erityisdirektiivin vaatimusten mukaisesti tehtäviin tarkastuksiin ja tässä direktiivissä niille säädettyihin tehtäviin.II LUKU ETY-tyyppihyväksyntä6 artikla1. Sen mukaan, mitä erityisdirektiivissä säädetään, ETY-tyyppihyväksyntä edeltää:- ETY-tarkastusta, jos se vaaditaan;- markkinoille saattamista ja käyttöönottoa, jos ETY-tarkastusta ei vaadita.2. Jäsenvaltioiden on valmistajan tai valmistajan edustajan, joka on sijoittautunut yhteisöön, pyynnöstä annettava ETY-tyyppihyväksyntä jokaiselle paineastiatyypille, joka täyttää kyseistä paineastiaryhmää koskevassa erityisdirektiivissä vahvistetut vaatimukset.3. Kunkin paineastiatyypin ETY-tyyppihyväksyntää voidaan hakea vain yhdessä jäsenvaltiossa.4. Jäsenvaltioiden on annettava, evättävä tai peruutettava ETY-tyyppihyväksyntä tämän luvun säännösten ja liitteessä I olevan 1, 2 ja 4 jakson määräysten mukaisesti.7 artikla1. Jos liitteessä I olevan 2 jakson mukaisten tarkastusten tulokset ovat hyväksyttävät, tarkastukset suorittaneen jäsenvaltion on annettava ETY-tyyppihyväksyntätodistus, joka on toimitettava hakijalle.Jos tämä hyväksyntä koskee astiaa, johon sovelletaan ETY-tarkastusta, valmistajan on kiinnitettävä siihen ennen tarkastuksen suorittamista liitteessä I olevassa 3.1 jaksossa vahvistettu hyväksyntämerkki.2. Todistusta ja hyväksyntämerkkiä koskevat vaatimukset vahvistetaan liitteessä I olevassa 3 ja 5 jaksossa.8 artiklaJos erityisdirektiivin vaatimukset täyttävälle paineastiaryhmälle ei vaadita ETY-tyyppihyväksyntää, mutta ETY-tarkastusta on haettu, valmistajan on omalla vastuullaan ennen tarkastusta kiinnitettävä paineastiaan liitteessä I olevassa 3.2 jaksossa kuvattu kyseisen ryhmän erityismerkki.9 artikla1. Jäsenvaltion, joka on antanut ETY-tyyppihyväksynnän, on peruutettava se, jos jokin erityisdirektiivissä 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti säädetty ehto ei täyty.2. Jos ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio toteaa, että paineastiat, joille hyväksyntä on annettu, eivät ole tyyppihyväksynnän mukaisia:a) se voi pitää hyväksynnän voimassa, jos todetut erot ovat pienet tai jos niillä ei ole olennaista vaikutusta paineastian suunnitteluun tai valmistusmenetelmiin eivätkä ne millään tavoin vaaranna turvallisuutta;b) sen on peruutettava hyväksyntä, jos muutokset vaarantavat turvallisuutta;c) sen on vaadittava valmistajaa tekemään tarvittavat valmistusmuutokset niin pian kuin mahdollista, jos se katsoo, että valmistettu erä ei enää vastaa tyyppihyväksyntää. Sen on peruutettava hyväksyntä, jos valmistaja ei täytä tätä vaatimusta.3. ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion, jos se toteaa, että hyväksyntää ei olisi pitänyt antaa, on myös peruutettava se.4. Jos toinen jäsenvaltio ilmoittaa edellä tarkoitetulle jäsenvaltiolle jonkin 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun tapauksen olemassaolosta, on tämän toimittava kuultuaan kyseistä jäsenvaltioita näiden kohtien säännösten mukaisesti.5. Jos hyväksynnän peruuttamisen suositeltavuudesta tai tarpeellisuudesta on erimielisyyttä ETY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion ja toisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten välillä, on asiasta ilmoitettava komissiolle. Komissio järjestää tarvittaessa aiheelliset neuvottelut asian ratkaisemiseksi.6. Vain ETY-tyyppihyväksynnän antanut jäsenvaltio voi päättää peruuttamisesta; sen on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle viipymättä tällaisesta päätöksestä.III LUKU ETY-tarkastus10 artiklaETY-tarkastuksella todetaan se, että paineastia täyttää sitä koskevan erityisdirektiivin vaatimukset; tämä osoitetaan ETY-tarkastusmerkillä.11 artikla1. Kun paineastia esitetään ETY-tarkastukseen, tarkastuslaitoksen on tarkastettava:a) - kuuluuko paineastia ETY-tyyppihyväksynnän alaiseen ryhmään, ja jos kuuluu, vastaako se tyyppihyväksyntää ja onko siinä ETY-tyyppihyväksyntämerkki;- kuuluuko paineastia ryhmään, joka on vapautettu ETY-tyyppihyväksynnästä, ja jos kuuluu, täyttääkö se erityisdirektiivin vaatimukset;b) - paineastia täyttää erityisdirektiivin vaatimukset testien suorituksen ja lakisääteisten merkkien ja merkintöjen asianmukaisen kiinnityksen osalta.2. Valmistaja ei saa kieltää tarkastuslaitokselta pääsyä valmistuspaikkaan, jos pääsy on tarpeen tarkastuslaitoksen tehtävien kunnollisen suorittamisen kannalta.12 artiklaLiitteessä III vahvistetaan vähimmäisehdot, joita jäsenvaltioiden on noudatettava nimittäessään tarkastuslaitokset 13 artiklan nojalla, riippumatta toimivallastaan, toteuttaakseen sellaiset toimenpiteet ja säätääkseen sellaisia ehtoja kuin ne katsovat olevan tarpeen kansallisella tasolla varmistuakseen siitä, että nimettyjen tarkastuslaitosten toiminta on tehokasta, yhteensovitettua ja moitteetonta.13 artikla1. Kunkin jäsenvaltion on toimitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle luettelo vastuullisista tarkastuslaitoksista sekä kaikki luetteloon myöhemmin tehdyt muutokset, joissa säädetään, voivatko tarkastuslaitokset suorittaa vain tiettyjä tarkastuksia.2. Jäsenvaltion, joka on nimennyt tarkastuslaitoksen, on peruutettava nimeäminen, jos se toteaa, että liitteessä III tarkoitetut ehdot eivät täyty tai ovat lakanneet täyttymästä. Jäsenvaltion on ilmoitettava peruutuksesta välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille sekä mainittava, onko peruutus täydellinen vai koskeeko se vain tiettyjä tarkastuksia.3. Ainoastaan tarkastuslaitoksen nimennyt jäsenvaltio voi peruuttaa nimeämisen tai rajoittaa sitä.14 artikla1. Suoritettuaan paineastian osalta ETY-tarkastuksen 11 artiklan ehtojen mukaisesti ja liitteessä II vahvistetulla tavalla, tarkastuslaitoksen on kiinnitettävä paineastiaan ETY-osa- tai -lopputarkastuksen merkki liitteessä II olevan 3 jakson järjestelyjen mukaisesti.2. ETY-tarkastusmerkin muotoa ja tunnuslukuja koskevat vaatimukset ovat liitteessä II olevassa 3 jaksossa.3. Jos erityisdirektiivissä niin säädetään, tarkastuslaitos antaa todistuksen suoritetuista tarkastuksista ja niiden tuloksista.15 artiklaJos paineastiaryhmää koskevassa erillisessä direktiivissä ei edellytetä ETY-tarkastusta, valmistajan on tarkastettuaan, että jokainen paineastia täyttää erityisdirektiivin vaatimukset ja tarvittaessa, että se on hyväksytyn tyypin mukainen, omalla vastuullaan kiinnitettävä:a) liitteessä I olevan 5.3 jakson mukainen merkki, kun ETY-tyyppihyväksyntä on tarpeen;b) liitteessä I olevan 5.4 jakson mukainen merkki, kun ETY-tyyppihyväksyntää ei vaadita.IV LUKU ETY-tyyppihyväksyntää ja ETY-tarkastusta koskevat yhteiset säännökset 16 artikla1. Tässä direktiivissä sekä laitetta että sen varusteita koskevissa erillisissä direktiiveissä säädettyjen merkkien on oltava näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi kiinnitetty jokaiseen paineastiaan ja sen varusteeseen.2. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet kieltääkseen paineastioissa sellaisten merkkien ja merkintöjen käytön, jotka voidaan sekoittaa ETY-merkkeihin.V LUKU Poikkeusmenettely 17 artikla1. Paineastian suunnittelussa ja sen valmistusmenetelmissä ei tarvitse kaikilta osin noudattaa erillisen direktiivin säännöksiä, ja silti paineastiaan sovelletaan 3 artiklaa, jos tehdyt muutokset takaavat vastaavan turvallisuuden tason.2. Jokaisessa erityisdirektiivissä on selvästi osoitettava ne säännökset, joista edellä tarkoitettu poikkeaminen on mahdollista, sekä säännökset, joista poikkeamisia ei sallita.Tällaisissa tapauksissa noudatetaan seuraavaa menettelyä:a) jäsenvaltion on lähetettävä paineastiaa kuvaavat asiakirjat ja poikkeusmenettelyä puoltavat asiakirjat, mukaan lukien suoritettujen testien tulokset, muille jäsenvaltioille, joilla on oltava neljä kuukautta aikaa suostua tai vastustaa, esittää lausuntoja, kysymyksiä, lisävaatimuksia, pyyntöjä lisätesteistä tai, jos ne niin toivovat, saattaa asia lausuntoa varten komitean käsiteltäväksi 20 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jäljennökset näistä asiakirjoista on lähetettävä komissiolle. Edellä tarkoitettu kirjeenvaihto on luottamuksellista;b) jos mikään jäsenvaltio ei säädetyn ajan kuluessa ole vastustanut asiaa tai pyytänyt asian saattamista komitean käsiteltäväksi, jäsenvaltion on käsiteltyään kaikki a kohdan mukaisesti jätetyt pyynnöt annettava pyydetty poikkeuslupa ja ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille ja komissiolle;c) jos jäsenvaltio ei ole vastannut säädetyn ajan kuluessa, voidaan sen katsoa suostuneen asiaan; kuitenkin asiaa hoitavan jäsenvaltion on tässä tapauksessa pyydettävä komissiota vahvistamaan, että vastausta ei ole tullut;d) jos asia on saatettu komitean käsiteltäväksi ja komitea on antanut myönteisen lausunnon, jäsenvaltio voi antaa poikkeusluvan komitean esittämin edellytyksin;e) asiaa koskevat asiakirjat on annettava kohdemaan kielellä tai kielillä tai muulla tuon maan hyväksymällä kielellä.VI LUKU Direktiivien mukauttaminen tekniikan kehitykseen18 artiklaMuutokset, jotka ovat tarpeen:- tämän direktiivin liitteiden I ja II ja- erityisdirektiivien säännökset, jotka määritellään erityisesti kussakin erityisdirektiivissä,mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, on tehtävä 20 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.19 artikla1. Perustetaan komitea, jonka tehtävänä on käsitellä paineastioita koskevien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen, jäljempänä "komitea", ja jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja.2. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.20 artikla1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa komitean käsiteltäväksi sen puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan sellaisella 41 äänen enemmistöllä, joka saadaan, kun jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.c) Jos neuvosto ei ole päättänyt toimenpiteistä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun ehdotus jätettiin sille, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.VII LUKU Suojalauseke21 artikla1. Jäsenvaltio voi väliaikaisesti kieltää paineastian tai paineastioiden saattamisen markkinoille alueellaan tai asettaa sille erityisehtoja, jos jäsenvaltiolla on hyvät perusteet katsoa, että paineastia tai paineastiat ovat vaarana turvallisuudelle, huolimatta siitä, että tämän direktiivin ja erityisdirektiivien vaatimukset on täytetty. Jäsenvaltion on ilmoitettava tästä välittömästi komissiolle ja muille jäsenvaltioille sekä perusteltava päätöksensä.2. Komissio kuulee jäsenvaltioita, joita asia koskee, kuuden viikon kuluessa, antaa viipymättä lausuntonsa ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.3. Jos komissio katsoo olevan tarpeen tehdä teknisiä muutoksia direktiiviin, muutokset tekee komissio tai neuvosto 20 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tällöin suojatoimenpiteisiin ryhtynyt jäsenvaltio voi pitää ne voimassa, kunnes edellä tarkoitetut muutokset tulevat voimaan.VIII LUKU Erityissäännökset22 artikla1. Tätä artiklaa sovelletaan paineastioihin, jotka 1 artiklan nojalla kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan ja joita ei koske erityisdirektiivi.2. Tällöin sovelletetaan seuraavia säännöksiä:a) kohdemaana olevan jäsenvaltion toimivaltaisten hallintoviranomaisten on katsottava liitteessä IV säädettyä menettelyä noudattaen valitun tarkastuslaitoksen tarkastamat ja testaamat paineastiat niiden suunnittelua koskevien kansallisten lakien, hallinnollisten määräysten ja asetusten mukaisiksi;b) nämä testit ja tarkastukset on suoritettava noudattaen liitteessä IV säädettyä menettelyä ja käyttäen kohdemaana olevassa jäsenvaltiossa voimassa olevia menetelmiä tai sen hallintoviranomaisten vastaaviksi hyväksymiä menetelmiä.Edellä tarkoitetuilla testeillä ja tarkastuksilla tarkoitetaan niitä testejä ja tarkastuksia, joita voidaan suorittaa paineastioiden valmistuspaikalla.3. Jäsenvaltioiden on katsottava paineastian alkuperämaan tarkastuslaitoksen antamat selosteet ja todistukset samanarvoisiksi vastaavien kansallisten asiakirjojensa kanssa.IX LUKU Loppusäännökset 23 artiklaJäsenvaltion tai tämän direktiivin tai erillisen direktiivin nojalla nimetyn tarkastuslaitoksen päätöksessä kieltää ETY-tyyppihyväksyntä tai ETY-tarkastusmerkin kiinnittäminen, peruuttaa hyväksyntä tai kieltää ETY-tyyppipaineastian myynti tai käyttö on annettava täsmälliset perustelut. Päätöksestä on ilmoitettava mahdollisimman pian asianomaiselle ja samalla ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaiset muutoksenhakukeinot sekä määräajat muutoksenhaulle.24 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.25 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 27 päivänä heinäkuuta 1976.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaM. van der STOEL(1) EYVL N:o C 2, 9.1.1974, s. 64(2) EYVL N:o C 101, 23.11.1973, s. 25LIITE I(1)ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ1 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS 1.1 Hakemus ja siihen liittyvä kirjeenvaihto on laadittava jollakin hakemuksen tekopaikkana olevan valtion virallisella kielellä, tuon valtion lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltiolla on oikeus vaatia, että liitteessä olevat asiakirjat laaditaan myös samalla virallisella kielellä.1.2 Hakemuksessa on oltava seuraavat tiedot:- valmistajan tai yrityksen nimi ja osoite, tämän edustajan tai hakijan nimi ja osoite sekä paineastioiden valmistuspaikka tai -paikat;- paineastiaryhmä;- tarkoitettu käyttö tai kielletyt käytöt;- tekniset ominaisuudet;- mahdollinen kauppanimi tai tyyppi.1.3 Hakemukseen on liitettävä kahdet jäljennökset tarkastusta varten tarvittavista asiakirjoista ja erityisesti:1.3.1 kuvaus sisältäen:- rakenneainemäärittelyt, valmistusmenetelmät ja astian lujuuslaskelmat;- kaikki kiinnitetyt varolaitteet;- paikat, joihin tämän direktiivin mukaiset hyväksyntä- ja tarkastusmerkit on kiinnitettävä, samoin kuin muut erillisessä direktiivissä säädetyt merkit;1.3.2 yleissuunnitelmat ja, tarvittaessa, yksityiskohtaiset piirustukset tärkeistä rakenneosista;1.3.3 kaikki muu erityisdirektiiveissä säädetty tieto;1.3.4 vakuutus, ettei samasta paineastiatyypistä ole jätetty muita hakemuksia ETY-tyyppihyväksynnän saamiseksi.2 TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄN LIITTYVÄ TARKASTUS 2.1 ETY-tyyppihyväksyntään liittyvä tarkastus suoritetaan suunnitelmien perusteella ja, tarvittaessa, näytepaineastialle. Tarkastukseen on sisällyttävä:a) lujuuslaskelmien, valmistusmenetelmän, työn laadun ja rakenneaineiden tarkastus;b) tarvittaessa varolaitteiden, mittalaitteiden sekä asennusmenetelmien tarkastus.3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS JA -MERKKI 3.1 Edellä 7 artiklassa tarkoitetun todistuksen on sisällettävä johtopäätökset tyyppitarkastuksesta sekä ne ehdot, joilla hyväksyminen 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti on voimassa. Siihen on liitettävä tyypin tunnistamisen kannalta tarvittavat kuvaukset ja piirustukset ja tarvittaessa sen toimintaa koskevat selvitykset. 7 artiklassa säädetyn ETY-tyyppihyväksyntämerkin å on oltava tyylitelty kirjain, jonka sisällä on:- yläosassa erityisdirektiivin sarjanumero antamisjärjestyksessä ja suuraakkosilla sen jäsenvaltion tunniste, joka on antanut ETY-tyyppihyväksynnän (B tarkoittaen Belgiaa, D Saksan liittotasavaltaa, DK Tanskaa, F Ranskaa, I Italiaa, IRL Irlantia, L Luxemburgia, NL Alankomaita, UK Isoa-Britanniaa) sekä ETY-tyyppihyväksynnän vuosiluku; ETY-tyyppihyväksynnän perusteena olevan erityisdirektiivin numeron neuvosto antaa direktiivin antamisen yhteydessä.- alaosassa ETY-tyyppihyväksynnän numero.Esimerkki tästä merkistä on 5.1 kohdassa.3.2 Edellä 8 artiklassa tarkoitettu merkki, jota esittää pystyakselinsa ympäri käännetty tyylitelty kirjain å, sisältää yläosassaan samat tiedot kuin 3.1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa, ja alaosassa sen ryhmän viitenumeron, jolle ei edellytetä ETY-tyyppihyväksyntää, jos erityisdirektiivissä niin säädetään.Esimerkki tästä merkistä on 5.2 kohdassa.3.3 Edellä 15 artiklan a kohdassa mainittu merkki on sama kuin ETY-tyyppihyväksyntämerkki, mutta ympäröitynä kuusikolmiolla.Esimerkki tästä merkistä on 5.3 jaksossa.3.4 Edellä 15 artiklan b kohdassa tarkoitettu merkki on sama kuin vapautusta ETY-tyyppihyväksynnästä osoittava merkki ympäröitynä kuusikulmiolla.Esimerkki tästä merkistä on 5.4 jaksossa.4 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN JULKAISEMINEN 4.1 ETY-tyyppihyväksyntätodistukset on julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4.2 Samanaikaisesti kun asianosaiselle ilmoitetaan, on jäsenvaltion lähetettävä jäljennökset ETY-tyyppihyväksyntätodistuksista komissiolle ja muille jäsenvaltioille, jotka voivat saada myös jäljennökset ratkaisevista teknisistä paineastia-asiakirjoista ja suoritettujen tarkastusten ja testausten pöytäkirjoista.4.3 ETY-tyyppihyväksynnän peruuttamisesta on ilmoitettava 4.1 ja 4.2 kohdassa vahvistetun menettelyn mukaisesti.4.4 Jäsenvaltion, joka kieltäytyy antamasta ETY-tyyppihyväksyntää, on ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille ja komissiolle.5 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT MERKIT 5.1 ETY-tyyppihyväksyntämerkki (katso 3.1 kohta)Esimerkki: >VIITTAUS KAAVIOON> Saksan liittotasavallan vuonna 1979 ensimmäisen erityisdirektiivin mukaisesti antama ETY-tyyppihyväksyntä.ETY-tyyppihyväksynnän numero.5.2 ETY-tyyppihyväksynnästä vapautusta osoittava merkki (katso 3.2 kohta)Esimerkki: >VIITTAUS KAAVIOON> Saksassa vuonna 1979 rakennettu paineastia, joka ei oleensimmäisen erityisdirektiivin mukaisesti ETY-tyyppihyväksynnän alainen. Viitenumero paineastiaryhmälle, joka ei ole erityisdirektiivin mukaan ETY-tyyppihyväksynnän alainen.5.3 ETY-tyyppihyväksyntää osoittava merkki, silloin kun ETY-tarkastusta ei edellytetä (katso 3.3 kohta)Esimerkki: >VIITTAUS KAAVIOON> Saksan liittotasavallan vuonna 1979 ensimmäisen erityisdirektiivin mukaisesti antama ETY-tyyppihyväksyntä.ETY-tyyppihyväksyntänumero.5.4 ETY-tyyppihyväksynnästä ja ETY-tarkastuksesta vapauttamista osoittava merkki (katso 3.4 kohta)Esimerkki: >VIITTAUS KAAVIOON> Saksassa vuonna 1979 rakennettu paineastia, joka ei ole ensimmäisen direktiivin mukaisesti ETY-tyyppihyväksynnän alainen.Viitenumero paineastiaryhmälle, joka ei ole erityisdirektiivin mukaisesti ETY-tyyppihyväksynnän alainen.5.5 Erityisdirektiivissä voidaan määritellä ETY-tyyppihyväksyntämerkin paikka ja mitat. Jollei erityisdirektiivissä toisin ilmoiteta, on merkin kirjainten ja numeroiden oltava vähintään 5 mm korkeita.>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>(1) Ks. lisäys liitteeseen I ja II.LIITE II(1)ETY-TARKASTUS1 YLEISTÄ 1.1 ETY-tarkastus voidaan suorittaa yhdessä tai useammassa vaiheessa.1.2 Erityisdirektiivin vaatimusten mukaan:1.2.1 ETY-tarkastus suoritetaan yhdessä vaiheessa ainoastaan paineastioille, jotka toimitetaan kokonaisena tehtaalta eli jotka teoriassa voidaan purkamatta siirtää asennuspaikalle;1.2.2 paineastiat, joita ei toimiteta yhtenä kappaleena, tarkastetaan kahdessa tai useammassa vaiheessa;1.2.3 tarkastuksessa on nimenomaan varmistettava, että paineastia täyttää tyyppihyväksynnän tai, jos paineastialle ei edellytetä tyyppihyväksyntää, että se täyttää asianomaisen erityisdirektiivin vaatimukset.2 ETY-TARKASTUKSEN LAAJUUS 2.1 Erityisdirektiivin vaatimusten mukaan tarkastuksen on sisällettävä:- rakenneaineen ominaisuuksien tarkastuksen;- lujuuslaskelmien, valmistusmenetelmien, työnlaadun ja käytettyjen rakenneaineiden tarkastuksen;- sisäpuolisen tarkastuksen käsittäen sisäpuolisten osien ja hitsien tarkastuksen;- painetestin;- varolaitteiden ja mittauslaitteiden tarkastuksen;- paineastian eri osien ulkopuolisen tarkastuksen;- toimintatestin, jos sellaisesta säädetään erityisdirektiivissä.3 ETY-TARKASTUSMERKIT 3.1 ETY-tarkastusmerkkien kuvaus3.1.1 Erityisdirektiivin vaatimusten mukaan 3.3 kohdan mukaisesti kiinnitettävän ETY-tarkastusmerkin on oltava:3.1.1.1 ETY-lopputarkastusmerkki, jossa on kaksi leimaa:3.1.1.1.1 ensimmäinen leima muodostuu kirjaimesta "e" sisältäen:- yläosassa isoilla kirjaimilla sen jäsenvaltion tunnuksen, jossa tarkastus on suoritettu (B tarkoittaen Belgiaa, D Saksan liittotasavaltaa, DK Tanskaa, F Ranskaa, I Italiaa, IRL Irlantia, L Luxemburgia, NL Alankomaita, UK Isoa-Britanniaa) tarvittaessa lisättynä yhdellä tai kahdella alueellista jakoa osoittavalla numerolla,- alaosassa tarkastajan kiinnittämä tarkastuslaitoksen merkki ja, tarvittaessa, lisäksi tarkastajan merkki;3.1.1.1.2 toinen leima muodostuu tarkastuspäivämäärästä kuusikulmion sisällä, jonka muoto määritellään tarkasti erityisdirektiivissä.3.1.1.2 ETY-osatarkastusmerkki muodostuu yksinomaan ensimmäisestä leimasta(2).3.2 Merkin muoto ja mitat3.2.1 Esimerkit 3.1.1.1.1 ja 3.1.1.1.2 kohdassa kuvatuista leimoista on esitetty jäljempänä kuvassa 1 ja 2.Erityisdirektiivissä voidaan vahvistaa ETY-tarkastusmerkin sijainti ja mitat.Jollei erityisdirektiivissä toisin ilmoiteta, on kunkin merkin kirjainten ja numeroiden korkeuden oltava 5 mm.3.2.2 Jäsenvaltioiden tarkastuslaitosten on vaihdettava keskenään ETY-tarkastusmerkkien piirustusten jäljennöksiä.3.3 Merkkien kiinnittäminen3.3.1 ETY-lopputarkastusmerkki on kiinnitettävä määrättyyn paikkaan paineastiassa sen jälkeen, kun paineastian lopputarkastus on suoritettu ja paineastian todettu täyttävän ETY-vaatimukset.3.3.2 Kun tarkastus suoritetaan useammassa kuin yhdessä vaiheessa, ETY-osatarkastusmerkki on kiinnitettävä valmistuspaikalla paineastiaan tai astian osaan paikkaan, joka on erityisesti varattu leimausta varten tai muuhun erillisessä direktiivissä säädettyyn paikkaan sen jälkeen, kun tarkastusmenettelyn siinä vaiheessa edellytettyjen ETY-vaatimusten on todettu täyttyneen.>VIITTAUS KAAVIOON>Lisäys liitteisiin I ja II>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>>VIITTAUS KAAVIOON>(1) Ks. lisäys liitteeseen I ja II.(2) ETY-lopputarkastus- ja -osatarkastusmerkkejä koskeva selittävä huomautusJos paineastiaa ei voida koota sen valmistuspaikalla tai jos kuljetus on omiaan vaikuttamaan sen ominaisuuksiin, ETY-tarkastus suoritetaan seuraavasti:- paineastian tarkastuksen valmistuspaikalla suorittaa alkuperämaan tarkastuslaitos, jonka todettuaan paineastian täyttävän ETY-vaatimukset on kiinnitettävä siihen 3.1.1.1.1 kohdassa esitetty ja ETY-osatarkastusmerkkiä kuvaava "e" leima,- paineastian lopputarkastuksen asennuspaikalla suorittaa kohdemaan tarkastuslaitos, jonka todettuaan paineastian täyttävän ETY-vaatimukset on kiinnitettävä 3.1.1.1.2 kohdassa kuvattu leima, joka yhdessä ETY-osatarkastusmerkin kanssa muodostaa ETY-lopputarkastusmerkin.LIITE IIIVähimmäisvaatimukset, jotka jäsenvaltioiden on otettava huomioon nimittäessään tarkastuslaitoksia1. Tarkastukseen liittyviä testejä suorittava tarkastuslaitos, sen johtaja ja henkilökunta eivät saa olla tarkastamiensa paineastioiden tai laitteiden suunnittelijoita, valmistajia, hankkijoita tai niiden asennuksesta vastaavia eivätkä edellä tarkoitettujen osapuolien edustajia. He eivät saa välittömästi eivätkä edustajina osallistua koneiden suunnitteluun, rakentamiseen, markkinointiin tai kunnossapitoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa valmistajan ja tarkastuslaitoksen välillä.2. Tarkastuslaitoksen ja sen henkilökunnan on tehtävä tarkastukseen liittyvät testit mahdollisimman korkeaa ammatillista rehellisyyttä ja teknistä pätevyyttä noudattaen ja niiden on oltava vapaat kaikesta sellaisesta painostuksesta ja houkuttelusta, erityisesti taloudellisesta, joka voisi vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, varsinkin niiden henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta.3. Tarkastuslaitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilökunta ja tarvittavat varat voidakseen toteuttaa asianmukaisesti ne hallinnolliset ja tekniset tehtävät, jotka liittyvät vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen. Sillä on oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin vaadittavia laitteita.4. Tarkastuksista vastaavalla henkilökunnalla on oltava:- hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus;- tyydyttävät tiedot suoritettavia testejä koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus tällaisista testeistä;- kyky laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selosteita, joita edellytetään testien suorittamisesta annettavien asiakirjojen oikeaksi todistamiseksi.5. Tarkastushenkilökunnan puolueettomuus on turvattava. Heidän palkkansa ei saa olla riippuvainen heidän suorittamiensa testien määrästä eikä niiden tuloksista.6. Tarkastuslaitoksen on otettava vastuuvakuutus, jollei valtio kansallisen lainsäädännön mukaisesti ole ottanut vastuuta sen toiminnasta tai jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa testeistä.7. Salassapitovelvollisuuden tulee koskea tarkastuslaitosten henkilökuntaa kaikkeen tehtäviään suorittaessaan saamaansa tietoon nähden (poikkeuksena sen valtion toimivaltaisia hallintoviranomaisia kohtaan, jossa laitoksen toiminta tapahtuu) tämän direktiivin ja erityisdirektiivien tai kaikkien ne täytäntöön panevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.LIITE IVMÄÄRITELMIÄAlkuperämaa: Jäsenvaltio, jossa paineastia on valmistettu.Kohdemaa: Jäsenvaltio, johon paineastia viedään tai jossa se saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön.Alkuperämaan hallinto: Alkuperämaan toimivaltaiset hallintoviranomaiset.Kohdemaan hallinto: Kohdemaan toimivaltaiset hallintoviranomaiset.MENETTELY 1 Kun valmistaja haluaa viedä paineastian tai samaa tyyppiä olevia paineastioita, valmistajan tai maahantuojan on jätettävä hakemus suoraan tai kohdemaan edustajansa välityksellä kohdemaan hallinnolle noudattaen 22 artiklaa ja pyydettävä muun kuin kohdemaan tarkastuslaitosta suorittamaan tarkastukset kohdemaan menetelmien mukaisesti.Hakemuksessaan valmistajan tai valmistajan edustajan on ilmoitettava valitsemansa tarkastuslaitos. Valinta on tehtävä luettelosta, jonka alkuperämaan tarkastuslaitos on 13 artiklan mukaisesti lähettänyt. Kuitenkin poikkeuksena tähän menettelyyn, silloin kun pieni määrä erikoispaineastioita on suunniteltu yksittäisen tilauksen mukaan tai monimutkaisen asennustyön vaatimat paineastiat valmistetaan asiakkaan tai asiakkaan nimeämän konsulttitoimiston antamien tietojen ja yksityiskohtaisten selvitysten mukaisesti, on asiakkaan valittava alkuperämaan tarkastuslaitos 13 artiklassa tarkoitetusta luettelosta tai sen ulkopuolelta, kuitenkin sopien valinnasta kohdemaan hallinnon kanssa.Kohdemaan hallinnon on ilmoitettava alkuperämaan viranomaiselle päätöksistä, jotka se asiassa on tehnyt.Hakemuksessa on ilmoitettava asiakkaan tai maahantuojan nimi, jos se on tiedossa.Hakemukseen on liitettävä asiakirjat, jotka sisältävät paineastian tai paineastiatyypin piirustukset ja lujuuslaskelmat, rakenneaine-eritelmät, tiedot valmistusmenetelmistä ja valmistuksen aikaisista tarkastusmenetelmistä yhdessä muun tiedon kanssa, jonka valmistaja tai valmistajan edustaja katsoo auttavan kohdemaan hallintoa päättämään siitä, täyttävätkö suunnitelmien mukainen paineastia tai samaa tyyppiä olevat paineastiat kohdemaan lakisääteiset paineastioita koskevat vaatimukset.Asiakirjat on lähetettävä neljänä kappaleena kohdemaan kielellä tai kielillä tai muulla tämän maan hyväksymällä kielellä.22.1 Kohdemaan hallinnon on ilmoitettava asiakirjojen vastaanottamisesta välittömästi ne saatuaan.2.22.2.1 Jos kohdemaan hallinto katsoo vastaanottamiensa asiakirjojen sisältävän kaikki 1 jaksossa vahvistetut tiedot, sillä on aikaa kolme kuukautta vastaanottopäivämäärästä alkaen tarkastaa asiakirjojen sisältö.2.2.2 Jos kohdemaan hallinto katsoo, että vastaanotetut asiakirjat eivät sisällä kaikkea 1 jaksossa tarkoitettua tietoa, on sillä aikaa yksi kuukausi asiakirjojen vastaanottopäivämäärästä ilmoittaa hakijalle tarvittavista lisäselvityksistä. Asiakirjojen asianmukaisen täydennyksen jälkeen noudatetaan 2.2.1 jakson menettelyä.2.32.3.1 Jos asiakirjojen sisällön tarkastuksen perusteella on ilmeistä, että paineastia tai samaa tyyppiä olevat paineastiat on valmistettu tai aiotaan valmistaa asiaa koskevien asiakirjojen mukaisesti ja täyttävät kohdemaan paineastioita koskevat lakisääteiset vaatimukset, tai että niistä vaatimuksista voidaan poiketa, on kohdemaan hallinnon ilmoitettava siitä hakijalle 2.2.1 jaksossa vahvistetun ajan kuluessa.Jos hakemuksessa tarkoitettu paineastia tai samaa tyyppiä olevat paineastiat eivät ole määräysten alaisia kohdemaassa, kohdemaan hallinnon voi vaatia noudattamaan alkuperämaan paineastiamääräyksiä.2.3.2 Jos asiakirjojen sisällön tarkastuksen perusteella on ilmeistä, että paineastia tai samaa tyyppiä olevat paineastiat on valmistettu tai aiotaan valmistaa asiaa koskevien asiakirjojen mukaisesti, mutta ne eivät täytä kohdemaan paineastioita koskevia lakisääteisiä vaatimuksia eikä niistä vaatimuksista voida poiketa, kohdemaan hallinnon on ilmoitettava tästä hakijalle 2.2.1 jaksossa vahvistetun ajan kuluessa ja selvitettävä, mitä säännöksiä ei ole noudatettu ja mitä on noudatettava paineastian tai samaa tyyppiä olevien paineastioiden hyväksytyksi tulemiseksi. Sen on myös ilmoitettava hakijalle valmistusvaatimuksista, valvonnasta, testeistä ja tarkastuksista, joita kohdemaan voimassa olevissa paineastiamääräyksissä vaaditaan.Jos hakija on valmis parantamaan paineastian tai samaa tyyppiä olevien astioiden suunnittelua, valmistusprosessia tai tarkastusmenetelmiä, niin että vaaditut ehdot täyttyvät, on myös asiakirjoihin tehtävä vastaavat muutokset. Muutettujen asiakirjojen vastaanotossa noudatetaan 2.2.1 jakson menettelyä, kuitenkin tarkastukseen käytettävää aikaa on lyhennettävä kahteen kuukauteen.2.3.3 Kohdemaan hallinnon perusteiden niiden myöntäessä tai evätessä 2.3.1 ja 2.3.2 jakson mukaisia poikkeusmenettelyjä on oltava samat kuin sillä hetkellä noudatetaan kohdemaahan sijoittautuneiden valmistajien osalta.2.4 Maksujen, verojen ja muiden asiakirjojen tarkastuksesta aiheutuvien kulujen on oltava kohdemaassa sovellettavien sääntöjen mukaiset.3 Edellä 1 jakson mukaisesti valitun tarkastuslaitoksen on suoritettava kohdemaan hallinnon vaatimat toimenpiteet.4 Suoritettuaan kohdemaan hallinnon vaatimat valvonnat, testit sekä tarkastukset ja todettuaan, että tulokset ovat tyydyttävät, on tarkastuslaitoksen esitettävä valmistajalle tai valmistajan edustajalle ja kohdemaan hallinnolle kertomus näistä toimenpiteistä sekä todistukset, jotka vahvistavat, että valvonta-, testaus- ja tarkastusmenetelmät sekä niiden tulokset ovat kohdemaan vaatimusten mukaisia.Tarkastuslaitoksen on ilmoitettava hakijalle ja kohdemaan hallinnolle, jos tarkastusten tulokset eivät ole tyydyttäviä.Nämä asiakirjat on laadittava kohdemaan tai muulla sen hyväksymällä kielellä.5 Näiden tarkastusten ja testausten maksujen, verojen ja kulujen on oltava tarkastuslaitoksen sääntöjen mukaiset.6 Kohdemaan hallinnon on huolehdittava, että kaikki sille lähetetyt suunnitelmat ja asiakirjat pidetään luottamuksellisina.


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/96/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008 , tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta

text:
               29.11.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 319/59

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2008/96/EY,
   annettu 19 päivänä marraskuuta 2008,
   tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan c alakohdan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   ovat kuulleet alueiden komiteaa,
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi 23 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 1692/96/EY (3) määritellyllä Euroopan laajuisella liikenneverkolla on keskeinen merkitys tuettaessa Euroopan yhdentymistä ja yhteenkuuluvuutta ja varmistettaessa korkea hyvinvoinnin taso. Erityisesti olisi taattava korkea turvallisuuden taso.

               (2)

               Komissio totesi 12 päivänä syyskuuta 2001 julkaisemassaan valkoisessa kirjassa ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”, että on tehtävä turvallisuusvaikutusten arviointeja ja tieturvallisuusauditointeja, jotta voidaan määritellä ne tieosuudet yhteisössä, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia, ja hallita niitä. Lisäksi siinä asetettiin tavoitteeksi tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen Euroopan unionissa vuosien 2001 ja 2010 välillä.

               (3)

               Tiedonannossaan ”Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu”, joka on päivätty 2 päivänä kesäkuuta 2003, komissio totesi, että tieinfrastruktuurin on oltava tieturvallisuuspolitiikan kolmas osatekijä ja että sen on edistettävä onnettomuuksien vähentämiseen tähtäävän yhteisön tavoitteen saavuttamista.

               (4)

               Viime vuosina autojen suunnittelussa on tapahtunut suurta kehitystä (turvallisuustoimenpiteet sekä uusien teknologioiden kehittäminen ja soveltaminen), mikä on osaltaan vähentänyt tieliikenneonnettomuuksissa kuolleiden tai loukkaantuneiden henkilöiden määrää. Jos vuodeksi 2010 asetettu tavoite halutaan saavuttaa, on toteutettava toimia myös muilla aloilla. Tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallinta tarjoaa paljon uusia kehittämismahdollisuuksia, jotka on hyödynnettävä.

               (5)

               Asianmukaisten menettelyjen käyttöönotto on olennainen keino parantaa tieinfrastruktuurin turvallisuutta Euroopan laajuisessa tieverkossa. Tieturvallisuuden vaikutusarvioinneilla on määrä osoittaa strategisella tasolla infrastruktuurihankkeen eri suunnitelmavaihtoehtojen vaikutukset tieturvallisuuteen, ja niiden olisi oltava tärkeässä osassa sijoitusvaihtoehtoja valittaessa. Tieturvallisuusvaikutusten arviointien tulokset voidaan kirjata useisiin asiakirjoihin. Tieturvallisuusauditoinneilla on lisäksi määrä kartoittaa yksityiskohtaisesti tieinfrastruktuurihankkeeseen liittyvät vaaratekijät. Näin ollen on järkevää kehittää tieturvallisuusvaikutusten arviointeihin ja turvallisuusauditointeihin sovellettavia menettelyjä tieinfrastruktuurien turvallisuuden parantamiseksi Euroopan laajuisessa tieverkossa; tämä ei koske tietunneleita, jotka kuuluvat Euroopan laajuisen tieverkon tunnelien turvallisuutta koskevista vähimmäisvaatimuksista 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/54/EY (4) soveltamisalaan.

               (6)

               Useilla jäsenvaltioilla on jo käytössään toimivia tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallintajärjestelmiä. Näiden valtioiden olisi annettava jatkaa nykyisten menetelmiensä käyttämistä, siltä osin kuin ne ovat yhdenmukaisia tämän direktiivin tavoitteen kanssa.

               (7)

               Tutkimus on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin tieliikenneturvallisuuden parantamisen kannalta. Turvallisuuteen liittyvien osatekijöiden, toimenpiteiden ja menettelyiden kehittäminen ja esilletuonti (mukaan lukien telematiikka) sekä tutkimustulosten jakaminen ovat tärkeässä osassa tieinfrastruktuurin turvallisuutta parannettaessa.

               (8)

               Jo käytössä olevien teiden turvallisuustasoa olisi parannettava suuntaamalla investointeja niihin tieosuuksiin, joilla onnettomuuksia tapahtuu eniten ja/tai joilla niitä voidaan vähentää eniten. Jotta kuljettajat voisivat muuttaa käyttäytymistään ja noudattaa paremmin liikennesääntöjä, erityisesti nopeusrajoituksia, kuljettajien tulisi saada tieto tieosuuksista, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia.

               (9)

               Tieverkon turvallisuusluokituksella voi olla merkittävä vaikutus jo heti sen käyttöönoton jälkeen. Kun tieosuudet, joilla tapahtuu paljon onnettomuuksia, on selvitetty ja korjaavat toimenpiteet toteutettu, turvallisuustarkastusten merkitys ennalta ehkäisevinä toimenpiteinä kasvaa. Säännölliset tarkastukset ovat olennainen keino ehkäistä kaikkiin tienkäyttäjiin, mukaan luettuina suojattomat tielläliikkujat, kohdistuvia vaaroja, myös tietöiden tapauksessa.

               (10)

               Turvallisuushenkilöstön koulutuksella ja lupajärjestelmällä, jotka perustuvat jäsenvaltioiden hyväksymiin koulutusohjelmiin ja pätevyysmenettelyihin, olisi voitava varmistaa, että tällä alalla toimivilla henkilöillä on tarvittavat ajantasaiset tiedot.

               (11)

               Olisi toteutettava toimia, joilla kannustetaan parhaiden käytäntöjen yleisempään ja johdonmukaisempaan vaihtamiseen jäsenvaltioiden kesken turvallisuuden parantamiseksi Euroopan unionin teillä.

               (12)

               Jäsenvaltioiden olisi vahvistettava suuntaviivoja infrastruktuurin turvallisuuden hallinnasta tieturvallisuuden korkean tason varmistamiseksi Euroopan unionin teillä. Suuntaviivojen ilmoittaminen komissiolle ja säännöllinen raportointi niiden täytäntöönpanosta mahdollistaa sen, että infrastruktuurien turvallisuutta voidaan parantaa järjestelmällisesti yhteisön tasolla ja siirtyä ajan mittaan kohti tehokkaampaa järjestelmää. Lisäksi muut jäsenvaltiot voivat suuntaviivojen täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin ansiosta yksilöidä tehokkaimmat ratkaisut, ja ennen–jälkeen-tutkimuksista saatavan tiedon järjestelmällisen kokoamisen pohjalta voidaan valita tehokkaimmat toimenpiteet tulevaa toimintaa varten.

               (13)

               Tämän direktiivin tieturvallisuusinvestointeja koskevien säännösten soveltamisen ei tulisi rajoittaa jäsenvaltioiden toimivaltaa tieverkon ylläpitoa koskevissa investoinneissa.

               (14)

               Koska tämän direktiivin tavoitetta, joka on tieturvallisuuden yhdenmukainen ja korkea taso koko Euroopan laajuisessa tieverkossa, ei voida riittävästi saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ja ne voidaan toimien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

               (15)

               Tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet olisi vahvistettava menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (5) mukaisesti.

               (16)

               Komissiolle olisi erityisesti siirrettävä toimivalta hyväksyä perusteet, jotka ovat tarpeen tieinfrastruktuurin tieturvallisuuden hallintakäytäntöjen parantamiseksi ja liitteiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän direktiivin muita kuin keskeisiä osia, myös täydentämällä sitä uusilla muilla kuin keskeisillä osilla, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.

               (17)

               Riittävät alueet pysäköintiä varten teiden varsilla ovat erittäin tärkeitä rikosten torjunnan lisäksi myös tieturvallisuuden kannalta. Pysäköintialueiden ansioista kuljettajat voivat pitää taukoja ajallaan ja jatkaa matkaansa täysin keskittyneinä. Riittävän monien turvallisten pysäköintialueiden tarjoamisen olisi tämän takia oltava olennainen osa tieinfrastruktuurin turvallisuuden hallintaa.

               (18)

               Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (6) 34 kohdan mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan laatimaan itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan tämän direktiivin ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamista koskevien toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaisemaan ne,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Kohde ja soveltamisala
   1.   Tässä direktiivissä edellytetään, että jäsenvaltiot vahvistavat ja panevat täytäntöön tieturvallisuusvaikutusten arviointeihin, turvallisuusauditointeihin, tieverkon turvallisuuden hallintaan ja turvallisuustarkastuksiin liittyvät menettelyt.
   2.   Tätä direktiiviä sovelletaan Euroopan laajuisen tieverkon teihin riippumatta siitä, ovatko ne suunnitteluvaiheessa, rakenteilla vai käytössä.
   3.   Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa tämän direktiivin säännöksiä hyvinä käytäntöinä sellaiseen kansalliseen tieliikenneinfrastruktuuriin, joka ei kuulu Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon mutta joka on rakennettu kokonaan tai osittain yhteisön rahoituksella.
   4.   Tätä direktiiviä ei sovelleta tietunneleihin, jotka kuuluvat direktiivin 2004/54/EY soveltamisalaan.
   2 artikla
   Määritelmät
   Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

               1)

               ’Euroopan laajuisella tieverkolla’ tarkoitetaan päätöksen N:o 1692/96/EY liitteessä I olevassa 2 jaksossa määriteltyä tieverkkoa;

               2)

               ’toimivaltaisella organisaatiolla’ tarkoitetaan kansallista, alueellista tai paikallista julkista tai yksityistä organisaatiota, joka osallistuu tämän direktiivin täytäntöönpanoon toimivaltansa vuoksi, mukaan luettuina jo ennen tämän direktiivin voimaantuloa olemassa olleet toimivaltaisiksi organisaatioiksi nimetyt elimet, jos ne täyttävät tämän direktiivin vaatimukset;

               3)

               ’tieturvallisuusvaikutusten arvioinnilla’ tarkoitetaan strategista vertailuanalyysia vaikutuksista, joita uuden tien rakentamisella tai jo käytössä olevaan tieverkkoon tehtävillä merkittävillä muutoksilla on tieverkon turvallisuustasoon;

               4)

               ’turvallisuusauditoinnilla’ tarkoitetaan riippumatonta, yksityiskohtaista, järjestelmällistä ja teknistä turvallisuuden tarkastusta, joka koskee tieinfrastruktuurihankkeen suunnitelmaratkaisuja ja kattaa kaikki vaiheet suunnittelusta käytön alkuvaiheeseen;

               5)

               ’onnettomuusalttiiden tieosuuksien luokittelulla’ tarkoitetaan menetelmää tunnistaa, analysoida ja luokitella ne tieverkon osuudet, jotka ovat olleet käytössä yli kolme vuotta ja joilla on tapahtunut suuri määrä kuolemaan johtaneita onnettomuuksia suhteessa liikenteen määrään;

               6)

               ’tieverkon turvallisuusluokittelulla’ tarkoitetaan menetelmää tunnistaa, analysoida ja luokitella nykyisen tieverkon osat ottaen huomioon mahdollisuudet niiden turvallisuuden parantamiseen ja onnettomuuskustannusten alentamiseen;

               7)

               ’turvallisuustarkastuksella’ tarkoitetaan säännöllistä rutiinitarkastusta, jossa todennetaan ne ominaisuudet ja puutteet, jotka turvallisuussyistä vaativat kunnostamista;

               8)

               ’suuntaviivoilla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden toimenpiteitä, joilla vahvistetaan tässä direktiivissä säädetyissä turvallisuusmenettelyissä noudatettavat vaiheet ja huomioon otettavat tekijät;

               9)

               ’infrastruktuurihankkeella’ tarkoitetaan uuden tieinfrastruktuurin rakentamishanketta tai jo käytössä olevaan verkkoon tehtävää merkittävää muutosta, jolla on vaikutusta liikenteeseen.

         3 artikla
   Infrastruktuurihankkeiden tieturvallisuusvaikutusten arviointi
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikista infrastruktuurihankkeista tehdään tieturvallisuusvaikutusten arviointi.
   2.   Tieturvallisuusvaikutusten arviointi on tehtävä suunnitteluvaiheessa ennen infrastruktuurihankkeen hyväksymistä. Arviointia tehdessään jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan liitteessä I esitettyjä perusteita.
   3.   Tieturvallisuusvaikutusten arvioinnissa on selostettava tieturvallisuusnäkökohdat, jotka vaikuttavat ehdotetun vaihtoehdon valintaan. Siinä on myös annettava kaikki tarvittavat tiedot arvioitujen eri vaihtoehtojen kustannus-hyötyanalyysia varten.
   4 artikla
   Infrastruktuurihankkeiden turvallisuusauditoinnit
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikista infrastruktuurihankkeista tehdään turvallisuusauditoinnit.
   2.   Turvallisuusauditointeja tehdessään jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan liitteessä II esitettyjä perusteita.
   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että nimetään auditoija tekemään auditointi infrastruktuurihankkeen suunnitelmaratkaisuista.
   Auditoija nimetään 9 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti, ja hänellä on oltava 9 artiklassa edellytetty tarpeellinen pätevyys ja koulutus. Jos auditoinnin toteuttaa ryhmä, ainakin yhdellä sen jäsenistä on oltava 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu pätevyystodistus.
   3.   Tieturvallisuusauditoinnin on oltava erottamaton osa infrastruktuurihankkeen suunnitteluprosessia ja se on tehtävä laadittaessa yleissuunnitelmaa ja tiesuunnitelmaa, ennen tien avaamista liikenteelle sekä käytön alkuvaiheessa.
   4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että auditoija osoittaa turvallisuuden kannalta ratkaisevat suunnittelutekijät auditointiraportissa infrastruktuurihankkeen kussakin vaiheessa. Jos turvallisuuspuutteita todetaan auditoinnin aikana, mutta suunnitelmaa ei muuteta ennen asianomaista liitteessä II mainittua vaihetta, toimivaltaisen organisaation on ilmoitettava syyt tähän auditointiraportin liitteessä.
   5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 4 kohdassa tarkoitettuun raporttiin sisältyy asiaan liittyvät turvallisuutta koskevat suositukset.
   5 artikla
   Käytössä olevan tieverkon turvallisuuden luokittelu ja turvallisuuden hallinta
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että onnettomuusalttiiden tieosuuksien luokittelu ja tieverkon turvallisuusluokittelu toteutetaan vähintään joka kolmas vuosi tehtävän tieverkon käyttöä koskevan selvityksen perusteella. Selvitystä tehtäessä jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan liitteessä III olevia kriteerejä.
   2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että asiantuntijaryhmä arvioi ne tieosuudet, joka onnettomuusalttiiden tieosuuksien luokittelun ja tieverkon turvallisuusluokittelun tulosten mukaan ovat tärkeydeltään ensisijaisia, suorittamalla paikan päällä tarkastuksia, joissa otetaan huomioon liitteessä III olevassa 3 kohdassa tarkoitetut arviointiperusteet. Asiantuntijaryhmän jäsenistä vähintään yhden on täytettävä 9 artiklan 4 kohdan a alakohdassa asetetut vaatimukset.
   3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että korjaavat toimenpiteet suunnataan 2 kohdassa tarkoitettuihin tieosuuksiin. Etusija on annettava niille liitteessä III olevan 3 kohdan e alakohdassa tarkoitetuille toimenpiteille, joiden hyöty-kustannussuhde on suurin.
   4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tienkäyttäjiä varoitetaan asianmukaisin liikennemerkein tieinfrastruktuurin niistä osuuksista, joita ollaan kunnostamassa ja jotka voivat näin ollen vaarantaa tienkäyttäjien turvallisuuden. Tällaisilla merkeillä tarkoitetaan myös sekä päivä- että yöaikaan näkyviä merkkejä, jotka on asetettu turvallisen välimatkan päähän, ja niiden on oltava liikennemerkeistä ja -opasteista vuonna 1968 tehdyn Wienin yleissopimuksen määräysten mukaisia.
   5.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että tienkäyttäjille tiedotetaan asianmukaisin tavoin tieosuudesta, jolla tapahtuu paljon onnettomuuksia. Jos jäsenvaltio päättää käyttää opastetauluja, sen on noudatettava liikennemerkeistä ja -opasteista vuonna 1968 tehdyn Wienin yleissopimuksen määräyksiä.
   6 artikla
   Turvallisuustarkastukset
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että käytössä olevilla teillä tehdään turvallisuustarkastuksia tieturvallisuuteen vaikuttavien näkökohtien määrittelemiseksi ja onnettomuuksien ehkäisemiseksi.
   2.   Turvallisuustarkastuksiin kuuluvat tieverkon määräaikaistarkastukset ja selvitykset tietöiden mahdollisista vaikutuksista liikenteen turvallisuuteen.
   3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että määräaikaistarkastukset tekee toimivaltainen organisaatio. Näitä tarkastuksia on tehtävä riittävän usein, jotta voidaan taata riittävä turvallisuustaso kyseisessä tieinfrastruktuurissa.
   4.   Jäsenvaltioiden on vahvistettava suuntaviivat tietöihin sovellettavia tilapäisiä turvallisuustoimenpiteitä varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan mukaisesti vahvistettavia suuntaviivoja. Niiden on myös otettava käyttöön sopiva tarkastusjärjestelmä sen varmistamiseksi, että suuntaviivoja sovelletaan asianmukaisesti.
   7 artikla
   Tiedonhallinta
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltainen organisaatio laatii onnettomuusraportin jokaisesta 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tiellä tapahtuneesta kuolemaan johtaneesta onnettomuudesta. Jäsenvaltioiden on pyrittävä sisällyttämään raporttiin kaikki liitteessä IV mainitut tiedot.
   2.   Jäsenvaltioiden on laskettava alueellaan tapahtuvan kuolemaan johtavan onnettomuuden keskimääräiset sosiaaliset kustannukset ja vakavaan loukkaantumiseen johtavan onnettomuuden keskimääräiset sosiaaliset kustannukset. Jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää tarkempaa luokittelua näille kustannuksille, jotka on päivitettävä vähintään joka viides vuosi.
   8 artikla
   Suuntaviivojen vahvistaminen ja ilmoittaminen
   1.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että jos suuntaviivoja ei vielä ole, ne vahvistetaan viimeistään 19 päivänä joulukuuta 2011 toimivaltaisten organisaatioiden tukemiseksi tämän direktiivin soveltamisessa.
   2.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava nämä suuntaviivat komissiolle kolmen kuukauden kuluessa niiden hyväksymisestä tai muuttamisesta.
   3.   Komissio asettaa ne saataville julkiselle verkkosivulle.
   9 artikla
   Auditoijien nimeäminen ja koulutus
   1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että turvallisuusauditoijien koulutusohjelmat vahvistetaan viimeistään 19 päivänä joulukuuta 2011, jos niitä ei ole vielä olemassa.
   2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun turvallisuusauditoijat hoitavat tähän direktiiviin perustuvia tehtäviä, he suorittavat peruskoulutuksen, jonka tuloksena heille myönnetään pätevyystodistus, ja osallistuvat säännölliseen täydennyskoulutukseen.
   3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että turvallisuusauditoijilla on pätevyystodistus. Ennen tämän direktiivin voimaantuloa myönnetyt todistukset on tunnustettava.
   4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että auditoijat nimetään seuraavien vaatimusten mukaisesti:

               a)

               heillä on asiaankuuluva kokemus tai koulutus tiensuunnittelusta, tieliikenteen turvallisuustekniikasta sekä onnettomuusanalyysista;

               b)

               kahden vuoden kuluttua siitä, kun jäsenvaltiot ovat vahvistaneet 8 artiklan mukaiset suuntaviivat, turvallisuusauditointeja saavat tehdä ainoastaan sellaiset auditoijat tai asiantuntijaryhmät, joihin auditoijat kuuluvat, jotka täyttävät 2 ja 3 kohdassa asetetut vaatimukset;

               c)

               auditoija ei auditoinnin ajankohtana osallistu sen infrastruktuurihankkeen suunnitteluun tai toteutukseen, jota hän auditoi.

         10 artikla
   Parhaiden käytäntöjen vaihto
   Komissio perustaa Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuulumattomien Euroopan unionin teiden turvallisuuden parantamiseksi yhtenäisen järjestelmän, jossa vaihdetaan jäsenvaltioiden kesken parhaita käytäntöjä, jotka koskevat muun muassa olemassa olevan tieinfrastruktuurin turvallisuushankkeita ja hyväksi havaittua tieturvallisuustekniikkaa.
   11 artikla
   Turvallisuuden hallintakäytäntöjen jatkuva parantaminen
   1.   Komissio helpottaa ja jäsentää jäsenvaltioiden välistä osaamisen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa hyödyntämällä asiaankuuluvilta kansainvälisiltä foorumeilta saatuja kokemuksia Euroopan unionin tieinfrastruktuureja koskevan turvallisuuden hallinnan jatkuvaa parantamista varten.
   2.   Komissiota avustaa 13 artiklassa tarkoitettu komitea. Jos edellytetään erityistoimenpiteitä, ne hyväksytään 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valvonnan käsittävän sääntelymenettelyn mukaisesti.
   3.   Asiaan liittyviä valtiosta riippumattomia organisaatioita, jotka toimivat tieinfrastruktuurien turvallisuuden ja hallinnon alalla, voidaan tarvittaessa kuulla teknisiin turvallisuusnäkökohtiin liittyvissä kysymyksissä.
   12 artikla
   Mukauttaminen tekniikan kehitykseen
   Tämän direktiivin liitteet mukautetaan tekniikan kehitykseen 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.
   13 artikla
   Komiteamenettely
   1.   Komissiota avustaa komitea.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kolme kuukautta.
   3.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   14 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 19 päivänä joulukuuta 2010. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säädökset kirjallisina komissiolle.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   15 artikla
   Voimaantulo
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   16 artikla
   Osoitus
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 19 päivänä marraskuuta 2008.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         H.-G. PÖTTERING

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J.-P. JOUYET

      (1)  EUVL C 168, 20.7.2007, s. 71.

      (2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 19. kesäkuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 20. lokakuuta 2008.

      (3)  EYVL L 228, 9.9.1996, s. 1.

      (4)  EUVL L 167, 30.4.2004, s. 39.

      (5)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (6)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

      LIITE I
      INFRASTRUKTUURIHANKKEIDEN TIETURVALLISUUSVAIKUTUSTEN ARVIOINTI

                  1.

                  Tieturvallisuusvaikutusten arvioinnin osat:

                              a)

                              ongelman määrittely;

                              b)

                              nykytilanne ja nollavaihtoehto;

                              c)

                              tieturvallisuutta koskevat tavoitteet;

                              d)

                              analyysi ehdotettujen vaihtoehtojen vaikutuksista tieturvallisuuteen;

                              e)

                              vaihtoehtojen vertailu, joka sisältää myös kustannus-hyötyanalyysin;

                              f)

                              mahdollisten ratkaisujen esittely.

                  2.

                  Huomioon otettava näkökohdat:

                              a)

                              kuolemaan johtaneet ja muut onnettomuudet, onnettomuuksien vähentämistavoitteet nollavaihtoehtoon verrattuna;

                              b)

                              liikenteen reitinvalinta ja liikenteen vaihtelut;

                              c)

                              mahdolliset vaikutukset olemassa oleviin verkkoihin (esimerkiksi poistumiskohdat, tasoliittymät, tasoristeykset);

                              d)

                              tienkäyttäjät, mukaan luettuina suojattomat tienkäyttäjät (kuten jalankulkijat, pyöräilijät ja moottoripyöräilijät);

                              e)

                              liikenne (esimerkiksi liikennemäärät, liikenteen koostumus);

                              f)

                              vuodenaikojen vaihtelu ja sääolosuhteet;

                              g)

                              turvallisten pysäköintialueiden riittävyys;

                              h)

                              seisminen toiminta.

      LIITE II
      TURVALLISUUSAUDITOINNIT INFRASTRUKTUURIHANKKEITA VARTEN

                  1.

                  Yleissuunnitelmavaiheessa sovellettavat kriteerit:

                              a)

                              maantieteellinen sijainti (esimerkiksi alttius maanvieremille, tulville, lumivyöryille jne.), vuodenaikojen vaihtelu ja ilmasto-olosuhteet sekä seisminen toiminta;

                              b)

                              liittymien tyypit ja niiden väliset etäisyydet;

                              c)

                              kaistojen lukumäärä ja tyyppi;

                              d)

                              uudella tiellä sallittava liikenne;

                              e)

                              tien toimivuus tieverkossa;

                              f)

                              sääolosuhteet;

                              g)

                              ajonopeudet;

                              h)

                              poikkileikkaukset (ajoradan leveys, pyörä- ja jalankulkutiet jne.);

                              i)

                              tielinja ja tasausviiva;

                              j)

                              näkyvyys;

                              k)

                              liittymien järjestely;

                              l)

                              julkisen liikenteen järjestelyt ja infrastruktuuri;

                              m)

                              tasoristeykset.

                  2.

                  Tiesuunnitelmavaiheessa sovellettavat kriteerit:

                              a)

                              liikennetekninen muotoilu ja mitoitus;

                              b)

                              yhtenäiset liikennemerkit ja tiemerkinnät;

                              c)

                              valaistujen teiden ja risteysten valaistus;

                              d)

                              tienvarsilaitteet;

                              e)

                              tieympäristö, mukaan lukien kasvillisuus;

                              f)

                              kiinteät esteet tien reuna-alueella;

                              g)

                              turvalliset pysäköintialueet;

                              h)

                              suojattomat tienkäyttäjät (jalankulkijat, pyöräilijät ja moottoripyöräilijät);

                              i)

                              tien turvalaitteiden järjestely siten, että tienkäyttäjien tarpeet otetaan huomioon (keskikaistat ja suojakaiteet suojattomille tienkäyttäjille aiheutuvien vaarojen estämiseksi).

                  3.

                  Ennen tien avaamista liikenteelle sovellettavat kriteerit:

                              a)

                              tienkäyttäjien turvallisuus ja näkyvyys eri olosuhteissa, kuten pimeässä ja odotettavissa olevissa sääolosuhteissa;

                              b)

                              liikennemerkkien ja tiemerkintöjen luettavuus;

                              c)

                              päällysteen kunto.

                  4.

                  Käytön alkuvaiheessa sovellettavat kriteerit: tieturvallisuuden arviointi käyttäjien todellisen käyttäytymisen perusteella.
                  Auditoinnit voivat missä tahansa vaiheessa edellyttää edellisten vaiheiden kriteerien harkitsemista uudelleen.

      LIITE III
      ONNETTOMUUSALTTIIDEN TIEOSUUKSIEN LUOKITTELU JA TIEVERKON TURVALLISUUSLUOKITTELU
      1.   Onnettomuusalttiiden tieosuuksien määrittely
      Onnettomuusalttiiden tieosuuksien määrittelyssä otetaan huomioon vähintään edellisvuosina tapahtuneiden kuolemaan johtaneiden onnettomuuksien määrä tiepituuden yksikköä kohti suhteessa liikenteen määrään ja liittymien osalta tällaisten onnettomuuksien määrä liittymittäin.
      2.   Niiden tieosuuksien määrittely, jotka analysoidaan osana tieverkon turvallisuusluokittelua
      Tieverkon turvallisuusluokittelussa analysoitavien tieosuuksien määrittelyssä otetaan huomioon tieosuudella saavutettavissa olevat säästöt onnettomuuskustannuksissa. Tieosuudet luokitellaan eri ryhmiin. Kunkin tieryhmän tieosuudet analysoidaan ja luokitellaan ottamalla huomioon turvallisuuteen liittyvät tekijät kuten onnettomuustiheys, liikenteen määrä ja typologia.
      Kunkin tieryhmän tieverkon turvallisuusluokittelun tuloksena saadaan prioriteettiluettelo niistä tieosuuksista, joilla infrastruktuuriparannusten odotetaan olevan erityisen tehokkaita.
      3.   Arviointiperusteet asiantuntijaryhmien paikalla suorittamia tarkastuksia varten:

                  a)

                  tieosuuden kuvaus;

                  b)

                  viittaus mahdollisiin aiempiin samaa tieosuutta koskeviin raportteihin;

                  c)

                  mahdollisten onnettomuusraporttien analyysi;

                  d)

                  onnettomuuksien määrä ja onnettomuuksissa kuolleiden ja vakavasti loukkaantuneiden määrä kolmen edellisvuoden aikana;

                  e)

                  eri aikajaksojen sisällä toteutettavat mahdolliset korjaavat toimenpiteet, esimerkiksi:

                              —

                              kiinteiden esteiden poistaminen tien reuna-alueilta tai esteiden suojaaminen;

                              —

                              nopeusrajoitusten alentaminen ja paikallisten nopeuksien valvonnan tehostaminen;

                              —

                              näkyvyyden parantaminen eri sää- ja valaistusolosuhteissa;

                              —

                              tien reuna-alueiden laitteiden (kuten kaiteiden ja törmäysvaimentimien) turvallisuuden parantaminen;

                              —

                              liikennemerkkien, opasteiden ja tiemerkintöjen johdonmukaisuuden, näkyvyyden, luettavuuden ja sijainnin (mukaan lukien täristävien viivojen käyttö) parantaminen;

                              —

                              suojaaminen putoavilta kiviltä, maanvyörymiltä ja lumivyöryiltä;

                              —

                              päällysteen kitkan/karheuden parantaminen;

                              —

                              kaiteiden ja törmäysvaimentimien uudelleensuunnittelu;

                              —

                              keskikaistan turvallisuusjärjestelyjen toteuttaminen tai niiden parantaminen;

                              —

                              ohitusmahdollisuuksien muuttaminen;

                              —

                              liittymien, myös tasoristeysten parantaminen;

                              —

                              tien linjan tai tasausviivan muuttaminen;

                              —

                              tien leveyden muuttaminen, päällystetyn pientareen rakentaminen;

                              —

                              liikenteen hallinta- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto;

                              —

                              suojattomiin tienkäyttäjiin kohdistuvien vaaratilanteiden vähentäminen;

                              —

                              tien perusparannus nykyisiä suunnittelustandardeja vastaavaksi;

                              —

                              päällysteen kunnostus tai uusiminen;

                              —

                              vaihtuvien liikennemerkkien käyttö;

                              —

                              liikenteen hallintajärjestelmien ja telemaattisten palveluiden parantaminen yhteentoimivuutta, hätätilanteita ja opastusta silmälläpitäen.

      LIITE IV
      ONNETTOMUUSRAPORTTIEN SISÄLTÄMÄT ONNETTOMUUSTIEDOT
      Onnettomuusraporteissa on oltava seuraavat tiedot:

                  1)

                  onnettomuuden mahdollisimman tarkka tapahtumapaikka;

                  2)

                  kuvat ja/tai kaaviot onnettomuuspaikasta;

                  3)

                  onnettomuuden päivämäärä ja ajankohta;

                  4)

                  tiedot tiestä (esim. alueen tyyppi, tietyyppi, liittymän tyyppi, mukaan luettuina liikennemerkit ja -opasteet, kaistojen lukumäärä, tiemerkinnät, tienpinnan laatu, valo- ja sääolosuhteet, nopeusrajoitus ja tienvarsiesteet);

                  5)

                  onnettomuuden vakavuusaste, mukaan luettuina kuolleiden ja loukkaantuneiden määrä, jos tämä on mahdollista 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen määriteltävien yhteisten perusteiden mukaisesti;

                  6)

                  tiedot onnettomuudessa mukana olleista, kuten ikä, sukupuoli, kansalaisuus, veren alkoholipitoisuus, turvavarusteiden käyttö.

                  7)

                  tiedot onnettomuudessa mukana olleista ajoneuvoista (tyyppi, ikä, rekisteröintimaa, tarvittaessa turvavarusteet, soveltuvan lainsäädännön mukaisesti suoritetun viimeisimmän katsastuksen ajankohta);

                  8)

                  tiedot onnettomuudesta kuten onnettomuusluokka, onnettomuustyyppi, ajoneuvon liikkeet, kuljettajan toiminta;

                  9)

                  mahdollisuuksien mukaan tiedot onnettomuusajankohdan ja onnettomuuden kirjaamisen tai pelastuspalvelun saapumisen välisen ajanjakson pituudesta.