title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/105/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009 , yksinkertaisista paineastioista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               8.10.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 264/12

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2009/105/EY,
   annettu 16 päivänä syyskuuta 2009,
   yksinkertaisista paineastioista
   (kodifioitu toisinto)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Yksinkertaisia paineastioita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta 25 päivänä kesäkuuta 1987 annettua neuvoston direktiiviä 87/404/ETY (3) on muutettu useita kertoja ja huomattavilta osin (4). Tämän takia mainittu direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen vuoksi kodifioitava.

               (2)

               Jäsenvaltiot ovat vastuussa ihmisten ja kotieläinten turvallisuuden sekä omaisuuden suojelun varmistamisesta alueellaan yksinkertaisten paineastioiden vuodon tai murtumisen aiheuttaman vaaran osalta.

               (3)

               Kussakin jäsenvaltiossa velvoittavissa säännöksissä määritetään erityisesti yksinkertaisilta paineastioilta vaadittava turvallisuuden taso määrittelemällä suunnittelun ja käytön ominaispiirteet, asennus- ja käyttöehdot sekä tarkastusmenettelyt ennen markkinoille saattamista ja sen jälkeen. Nämä velvoittavat säännökset eivät välttämättä johda erilaiseen turvallisuuden tasoon eri jäsenvaltioissa, mutta niiden erot aiheuttavat kaupan esteitä yhteisössä.

               (4)

               Tässä direktiivissä olisi oltava sen vuoksi vain velvoittavia ja olennaisia vaatimuksia. Tarvitaan yhteisön tasolla yhdenmukaistettuja standardeja, jotka koskevat erityisesti yksinkertaisten paineastioiden suunnittelua, käyttöä ja asennusta, jotta olisi helpompi todistaa olennaisten vaatimusten mukaisuus, niin että näiden standardien mukaisten tuotteiden voidaan olettaa vastaavan turvallisuusvaatimuksia. Nämä yhteisön tasolla yhdenmukaistetut standardit ovat yksityisten toimielinten laatimia ja niiden olisi pysyttävä muina kuin velvoittavina. Tätä tarkoitusta varten Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (Cenelec) ja Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) tunnustetaan toimivaltaisiksi toimielimiksi vahvistamaan yhdenmukaistettuja standardeja 28 päivänä maaliskuuta 2003 allekirjoitettujen komission, Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) ja näiden kolmen toimielimen välisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen (5) mukaisesti.

               (5)

               Neuvosto on jo hyväksynyt sarjan direktiivejä kaupan teknisten esteiden poistamiseksi 7 päivänä toukokuuta 1985 annetussa teknisen yhdenmukaistamisen ja standardoinnin uutta lähestymistapaa koskevassa päätöslauselmassa (6) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti; kaikissa näissä direktiiveissä säädetään CE-merkinnän kiinnittämisestä. Komissio ehdotti varmentamista ja testausta koskevasta uudesta lähestymistavasta 15 päivänä kesäkuuta 1989 antamassaan tiedonannossa (7) kirjoitustavaltaan yhtenäistä CE-merkintää koskevien yhteisön sääntöjen luomista. Neuvosto hyväksyi vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevasta laaja-alaisesta lähestymistavasta 21 päivänä joulukuuta 1989 antamassaan päätöslauselmassa (8) johtavaksi periaatteeksi tällaisen johdonmukaisen lähestymistavan CE-merkinnän käytön osalta. Uuden lähestymistavan kaksi perustekijää, joita olisi sovellettava, ovat olennaiset vaatimukset ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt.

               (6)

               Asiaa koskevien teknisten vaatimusten noudattamisen tarkastaminen on tarpeen käyttäjien ja ulkopuolisten henkilöiden suojelemiseksi tehokkaasti. Nykyiset tarkastusmenettelyt vaihtelevat jäsenvaltioittain. Moninkertaisten tarkastusten välttämiseksi, jotka ovat tosiasiallisesti paineastioiden vapaan liikkuvuuden esteitä, olisi tehtävä järjestelyjä jäsenvaltioiden kesken tarkastusmenettelyjen vastavuoroisesta tunnustamisesta. Tarkastusmenettelyjen vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi olisi säädettävä yhteisön menettelyistä ja arviointiperusteista vastuullisten tarkastuslaitosten nimeämiseksi testien tekemistä, valvontaa ja tarkastusta varten.

               (7)

               CE-merkinnän yksinkertaisessa paineastiassa olisi osoitettava paineastian täyttävän tämän direktiivin säännökset, ja sen vuoksi paineastian maahantuonnin ja käyttöönoton yhteydessä olisi tarpeetonta toistaa jo suoritettuja tarkastuksia. Siitä huolimatta yksinkertainen paineastia voi olla vaaraksi turvallisuudelle. Sen vuoksi olisi säädettävä menettelystä tämän vaaran vähentämiseksi.

               (8)

               Tämä direktiivi ei saisi vaikuttaa jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa niitä liitteessä IV olevassa B osassa mainittuja määräaikoja, joiden kuluessa jäsenvaltioiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   I   LUKU

      SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT, MARKKINOILLE SAATTAMINEN JA VAPAA LIIKKUVUUS

   1 artikla
   1.   Tätä direktiiviä sovelletaan sarjatuotantona valmistettaviin yksinkertaisiin paineastioihin.
   2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin astioihin:

               a)

               erityisesti ydinvoimakäyttöön suunnitellut paineastiat, joiden vaurioituessa voi syntyä radioaktiivinen päästö;

               b)

               erityisesti laivoihin tai lentokoneisiin asennettavat tai niiden voimanlähteisiin liittyvät paineastiat;

               c)

               sammuttimet.

         3.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

               a)

               ’yksinkertaisella paineastialla’ tai ’astialla’ ilmaa tai typpeä sisältävää hitsaamalla valmistettua painesäiliötä, jonka suurin sallittu käyttöpaine on yli 0,5 baaria ja jota ei lämmitetä liekillä.
               Paineen kuormittamat astian osat on oltava valmistettu seostamattomasta teräksestä, seostamattomasta alumiinista tai vanhenemattomasta alumiiniseoksesta.
               Astian on oltava tehty

                           i)

                           lieriömäisestä osasta ja ulospäin kuperista tai suorista päädyistä, joilla on sama pyörähdyssymmetria-akseli kuin lieriömäisellä osalla; tai

                           ii)

                           kahdesta kuperasta päädystä, joilla on sama pyörähdyssymmetria-akseli.

                     Astian suurin sallittu käyttöpaine saa olla enintään 30 baaria, ja paineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo saa olla enintään 10 000 baarilitraa.
               Alin käyttölämpötila ei saa olla alle – 50 °C, ja korkein käyttölämpötila saa olla enintään 300 °C teräksestä ja 100 °C alumiinista tai alumiiniseoksesta valmistetulla astialla;

               b)

               ’yhdenmukaistetulla standardilla’ teknistä eritelmää (eurooppalaista standardia tai yhdenmukaistamisasiakirjaa), jonka Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (Cenelec) tai Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) taikka kaksi tai kolme niistä ovat vahvistaneet komission toimeksiannosta teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (9) sekä 28 päivänä maaliskuuta 2003 allekirjoitettujen komission, Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) ja näiden kolmen toimielimen välisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen mukaisesti.

         2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että astiat voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön vain, jos ne eivät oikein asennettuina, huollettuina ja käyttötarkoituksensa mukaisesti käytettyinä aiheuta vaaraa ihmisille, kotieläimille tai omaisuudelle.
   2.   Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen perustamissopimusta huolellisesti noudattaen määritellä vaatimuksia, jotka ne katsovat tarpeellisiksi työntekijöiden suojelemiseksi näitä astioita käytettäessä, edellyttäen että tämä ei merkitse sitä, että astioihin tehdään tämän direktiivin vastaisia muutoksia.
   3 artikla
   1.   Astioiden, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo on yli 50 baarilitraa, on täytettävä liitteessä I vahvistetut turvallisuusvaatimukset.
   2.   Astiat, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo on enintään 50 baarilitraa, on valmistettava hyvää konepajakäytäntöä noudattaen jossakin jäsenvaltiossa, ja ne on merkittävä liitteessä II olevan 1 kohdan mukaisella tavalla, kuitenkin ilman 16 artiklassa tarkoitettua CE-merkintää.
   4 artikla
   Jäsenvaltiot eivät saa estää alueellaan tämän direktiivin vaatimukset täyttävien astioiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa.
   5 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on oletettava CE-merkinnällä varustettujen astioiden olevan kaikkien tämän direktiivin säännösten mukaisia.
   Astioiden vaatimustenmukaisuus kansallisten standardien kanssa, joilla on pantu täytäntöön yhdenmukaistetut standardit, joiden viitenumerot on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, muodostaa vaatimustenmukaisuusolettamuksen liitteessä I säädettyjen olennaisten turvallisuusvaatimusten osalta.
   Jäsenvaltioiden on julkaistava näiden kansallisten standardien viitenumerot.
   2.   Jäsenvaltioiden on katsottava niiden astioiden, joiden osalta ei ole 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja standardeja tai joihin valmistaja ei ole soveltanut tai on soveltanut vain osittain tällaisia standardeja, täyttävän liitteessä I säädetyt olennaiset turvallisuusvaatimukset, jos niihin on EY-tyyppitarkastustodistuksen saamisen jälkeen kiinnitetty CE-merkintä osoittamaan, että ne vastaavat hyväksyttyä mallia.
   3.   Jos astiat kuuluvat sellaisten muita näkökohtia käsittelevien direktiivien soveltamisalaan, joissa säädetään CE-merkinnän kiinnittämisestä, merkintä osoittaa, että astioiden oletetaan olevan myös näiden direktiivien säännösten mukaisia.
   Kuitenkin, jos yhdessä tai useammassa näistä direktiiveistä annetaan valmistajalle siirtymäkauden aikana vapaus valita sovellettava järjestelmä, CE-merkintä osoittaa ainoastaan valmistajan soveltamien direktiivien säännösten mukaisuuden. Tällöin sovellettavien direktiivien viitenumerot, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, on merkittävä näissä direktiiveissä vaadittuihin, astioiden mukana oleviin asiakirjoihin, ilmoituksiin tai ohjeisiin.
   6 artikla
   Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, etteivät 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhdenmukaistetut standardit täysin vastaa liitteessä I säädettyjä olennaisia turvallisuusvaatimuksia, komissio tai jäsenvaltio, jota asia koskee, saattaa asian direktiivin 98/34/EY 5 artiklalla perustetun pysyvän komitean, jäljempänä ’komitea’, käsiteltäväksi sekä ilmoittaa syyt menettelyyn.
   Komitea antaa lausuntonsa viipymättä.
   Komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, onko tarpeen poistaa kyseiset standardit 5 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuista julkaisuista.
   7 artikla
   1.   Jos jäsenvaltio toteaa, että käyttötarkoituksensa mukaisesti käytetyt astiat, joissa on CE-merkintä, saattavat vaarantaa ihmisten tai kotieläinten turvallisuuden taikka omaisuutta, sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen sellaiset tuotteet markkinoilta taikka kieltääkseen tai rajoittaakseen niiden markkinoille saattamista.
   Jäsenvaltion on ilmoitettava välittömästi komissiolle sellaisesta toimenpiteestä sekä ilmoitettava päätöksensä perustelut ja erityisesti se, onko vaatimustenmukaisuuden puuttumisen syynä:

               a)

               liitteessä I säädettyjen olennaisten turvallisuusvaatimusten täyttämättä jättäminen, jos astia ei ole 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien mukainen;

               b)

               edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien virheellinen noudattaminen;

               c)

               edellä 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien puutteellisuus.

         2.   Komissio neuvottelee asianomaisten osapuolten kanssa niin pian kuin mahdollista. Jos komissio neuvottelujen päätyttyä katsoo, että 1 kohdassa tarkoitettu toimenpide on perusteltu, se ilmoittaa tästä välittömästi toimenpiteeseen ryhtyneelle jäsenvaltiolle sekä muille jäsenvaltioille.
   Jos 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen katsotaan johtuvan standardien puutteellisuudesta ja jos toimenpiteisiin ryhtynyt jäsenvaltio aikoo pitää ne voimassa, komissio saattaa asianomaisten osapuolten kanssa neuvoteltuaan asian komitean käsiteltäväksi kahden kuukauden kuluessa ja soveltaa 6 artiklassa tarkoitettua menettelyä.
   3.   Jos astiassa, joka ei ole vaatimustenmukainen, on CE-merkintä, toimivaltaisen jäsenvaltion on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin kyseisen merkinnän kiinnittänyttä vastaan ja ilmoitettava tästä komissiolle sekä muille jäsenvaltioille.
   4.   Komissio huolehtii, että jäsenvaltioille ilmoitetaan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn edistymisestä ja lopputuloksesta.
   II   LUKU

      VARMENTAMINEN

      1   JAKSO

         Varmentamismenettelyt

   8 artikla
   1.   Ennen valmistuksen aloitusta niiden astioiden osalta, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 50 baarilitraa ja joiden valmistuksessa noudatetaan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja, valmistajan tai valmistajan edustajan, jolla on toimipaikka yhteisössä, on joko:

               a)

               ilmoitettava asiasta 9 artiklassa tarkoitetulle hyväksytylle tarkastuslaitokselle, joka tarkastettuaan liitteessä II olevan 3 kohdan mukaisen rakenne- ja valmistussuunnitelman antaa vastaavuustodistuksen siitä, että suunnitelma täyttää vaatimukset; tai

               b)

               jätettävä prototyyppiastia 10 artiklassa tarkoitettuun EY-tyyppitarkastukseen.

         2.   Ennen valmistuksen aloitusta niiden astioiden osalta, joiden suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 50 baarilitraa ja joiden valmistuksessa ei noudateta tai noudatetaan vain osittain 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yhdenmukaistettuja standardeja, valmistajan tai valmistajan edustajan, jolla on toimipaikka yhteisössä, on toimitettava prototyyppiastia 10 artiklassa tarkoitettuun EY-tyyppitarkastukseen.
   3.   Astioille, jotka valmistetaan 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien tai hyväksytyn prototyypin mukaisesti, on ennen niiden markkinoille saattamista:

               a)

               tehtävä 11 artiklassa tarkoitettu EY-tarkastus, jos suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 3 000 baarilitraa;

               b)

               jos suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on enintään 3 000 baarilitraa mutta yli 50 baarilitraa, valmistajan valinnan mukaan:

                           i)

                           hankittava 12 artiklassa tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus; tai

                           ii)

                           tehtävä 11 artiklassa tarkoitettu EY-tarkastus.

         4.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuihin varmentamismenettelyihin liittyvät pöytäkirjat ja kirjeenvaihto on laadittava sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon hyväksytty tarkastuslaitos on sijoittautunut, tai muulla kyseisen tarkastuslaitoksen hyväksymällä kielellä.
   9 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille hyväksytyt tarkastuslaitokset, jotka ne ovat nimenneet suorittamaan 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut menettelyt, sekä erityiset tehtävät, joita varten nämä laitokset on nimetty, ja komission niille ennakolta antamat tunnusnumerot.
   Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä luettelon ilmoitetuista laitoksista ja niiden tunnusnumeroista sekä tehtävistä, joita varten ne on ilmoitettu. Komissio huolehtii luettelon pitämisestä ajan tasalla.
   2.   Jäsenvaltioiden on 1 kohdassa tarkoitettuja laitoksia hyväksyessään noudatettava liitteessä III vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia.
   3.   Jos jäsenvaltio toteaa, että tarkastuslaitos, jonka se on hyväksynyt, ei enää täytä liitteessä III vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia, sen on peruutettava hyväksyminen.
   Sen on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

      2   JAKSO

         EY-tyyppitarkastus

   10 artikla
   1.   EY-tyyppitarkastus on menettely, jolla hyväksytty tarkastuslaitos toteaa ja varmentaa, että prototyyppiastia täyttää tämän direktiivin sitä koskevat säännökset.
   2.   Valmistajan tai valmistajan edustajan on tehtävä prototyyppiastiasta tai astiaryhmää edustavasta prototyypistä EY-tyyppitarkastusta koskeva hakemus yhdelle hyväksytylle tarkastuslaitokselle. Valmistajan edustajan on oltava sijoittautuneena yhteisössä.
   Hakemuksessa on oltava:

               a)

               valmistajan tai valmistajan edustajan nimi ja osoite sekä astioiden valmistuspaikka;

               b)

               liitteessä II olevassa 3 kohdassa vahvistettu rakenne- ja valmistussuunnitelma.

         Hakemuksen mukana on toimitettava suunniteltua tuotantoa edustava astia.
   3.   Hyväksytyn tarkastuslaitoksen on suoritettava EY-tyyppitarkastus toisessa ja kolmannessa alakohdassa tarkoitetulla tavalla.
   Vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi sen on tutkittava sekä rakenne- ja valmistussuunnitelma että toimitettu astia.
   Astian tarkastuksessa laitoksen on:

               a)

               todennettava, että astia on valmistettu rakenne- ja valmistussuunnitelman mukaisesti ja että sitä voidaan turvallisesti käyttää suunnitelluissa käyttöolosuhteissa;

               b)

               tehtävä tarvittavat tarkastukset ja testit sen tarkastamiseksi, että astia täyttää sitä koskevat olennaiset vaatimukset.

         4.   Jos prototyyppi täyttää sitä koskevat säännökset, hyväksytyn tarkastuslaitoksen on laadittava EY-tyyppitarkastustodistus, joka toimitetaan hakijalle. Todistuksessa on esitettävä tarkastuksen tulokset ja ilmoitettava sen antamiseen mahdollisesti liittyvät ehdot, ja siihen on liitettävä hyväksytyn prototyypin tunnistamiseksi tarvittavat kuvaukset ja piirrokset.
   Komissio, muut hyväksytyt tarkastuslaitokset ja muut jäsenvaltiot voivat saada jäljennöksen todistuksesta sekä perustellusta pyynnöstä rakenne- ja valmistussuunnitelmasta sekä suoritettuja tarkastuksia ja testejä koskevista kertomuksista.
   5.   Hyväksytyn tarkastuslaitoksen, joka kieltäytyy antamasta EY-tyyppitarkastustodistusta, on ilmoitettava tästä muille hyväksytyille tarkastuslaitoksille.
   Hyväksytyn tarkastuslaitoksen, joka peruuttaa EY-tyyppitarkastustodistuksen, on ilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, joka hyväksyi tarkastuslaitoksen. Asianomaisen jäsenvaltion on ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä esitettävä päätöksen perustelut.

      3   JAKSO

         EY-tarkastus

   11 artikla
   1.   EY-tarkastus on menettely, jolla valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja varmistaa ja vakuuttaa, että astiat, joihin on sovellettu 3 kohdan säännöksiä, ovat EY-tyyppitarkastustodistuksessa tai liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetussa rakenne- ja valmistussuunnitelmassa, jolle on annettu vastaavuustodistus, kuvaillun tyypin mukaisia.
   2.   Valmistajan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistusmenetelmällä varmistetaan astioiden EY-tyyppitarkastustodistuksessa tai liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetussa rakenne- ja valmistussuunnitelmassa kuvaillun tyypin mukaisuus. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on kiinnitettävä CE-merkintä jokaiseen astiaan ja laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus.
   3.   Hyväksytyn tarkastuslaitoksen on tarkastuksin ja testein toisesta kymmenenteen alakohdan mukaisesti suoritettava aiheelliset tutkimukset ja testit sen tarkastamiseksi, ovatko astiat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia.
   Valmistajan on toimitettava astiansa tasalaatuisina erinä ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistusmenetelmällä varmistetaan jokaisen tuote-erän tasalaatuisuus.
   Näiden erien mukana on oltava 10 artiklassa tarkoitettu EY-tyyppitarkastustodistus tai, jos astioita ei ole valmistettu hyväksytyn prototyypin mukaisesti, liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettu rakenne- ja valmistussuunnitelma. Jälkimmäisessä tapauksessa hyväksytyn tarkastuslaitoksen on ennen EY-tarkastusta tutkittava suunnitelma sen vastaavuuden todistamiseksi.
   Hyväksytyn tarkastuslaitoksen on erää tutkiessaan varmistettava, että astiat on valmistettu ja tarkastettu rakenne- ja valmistussuunnitelman mukaisesti, ja tehtävä nestepainetesti tai vastaavantehoinen kaasupainetesti jokaiselle erän astialle sen eheyden tarkastamiseksi paineella 1,5 kertaa suurin sallittu käyttöpaine. Kaasupainetestin turvallisuutta koskevat menettelyt on hyväksyttävä jäsenvaltiossa, jossa testi tehdään.
   Lisäksi hyväksytyn tarkastuslaitoksen on tehtävä hitsin laadun varmistamiseksi testejä valmistajan valinnan mukaan joko edustavasta tuotantokoekappaleesta tai astiasta otetuilla koesauvoilla. Testit tehdään astian pituussuuntaisille hitseille. Kuitenkin jos pituus- ja kehänsuuntaisissa hitseissä on käytetty eri hitsaustekniikkaa, nämä testit toistetaan kehänsuuntaisille hitseille.
   Liitteessä I olevassa 2.1.2 kohdassa tarkoitetuille astioille tehdään koesauvoilla tehtävien testien asemesta nestepainetesti viidelle pistokoemaisesti kustakin erästä valitulle astialle sen tarkastamiseksi, että ne ovat liitteessä I olevassa 2.1.2 kohdassa vahvistettujen olennaisten turvallisuusvaatimusten mukaiset.
   Hyväksytyn tarkastuslaitoksen on kiinnitettävä tai kiinnitytettävä hyväksyttyjen erien jokaiseen astiaan tunnusnumeronsa ja laadittava suoritettuja testejä koskeva kirjallinen vaatimustenmukaisuustodistus. Erän kaikki astiat voidaan saattaa markkinoille lukuun ottamatta niitä, jotka eivät ole hyväksyttävästi läpäisseet kaasu- tai nestepainetestejä.
   Jos erä hylätään, hyväksytyn tarkastuslaitoksen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet tämän erän markkinoille saattamisen estämiseksi. Jos eriä hylätään toistuvasti, hyväksytty tarkastuslaitos voi keskeyttää tilastollisen tarkastuksen.
   Valmistaja voi hyväksytyn tarkastuslaitoksen vastuulla kiinnittää jälkimmäisen tunnusnumeron valmistuksen aikana.
   Valmistajan tai tämän edustajan on voitava pyynnöstä esittää seitsemännessä alakohdassa tarkoitetut hyväksytyn tarkastuslaitoksen antamat vaatimustenmukaisuustodistukset.

      4   JAKSO

         EY-vaatimuksenmukaisuusvakuutus

   12 artikla
   1.   Valmistajan, joka täyttää 13 artiklasta johtuvat velvoitteet, on kiinnitettävä 16 artiklassa tarkoitettu CE-merkintä astioihin, joiden hän vakuuttaa olevan:

               a)

               liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetun rakenne- ja valmistussuunnitelman, jolle on annettu vastaavuustodistus, mukaisia, tai

               b)

               hyväksytyn prototyypin mukaisia.

         2.   Tällä EY-vaatimuksenmukaisuuden vakuutusmenettelyllä valmistaja tulee EY-valvonnan alaiseksi, kun astian suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden lukuarvojen tulo on yli 200 baarilitraa.
   EY-valvonnan tarkoitus on varmistaa 14 artiklan toisen kohdan mukaisesti, että valmistaja täyttää 13 artiklan 2 kohdasta johtuvat velvoitteet. Valvonnan suorittaa hyväksytty tarkastuslaitos, joka on antanut 10 artiklan 4 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun EY-tyyppitarkastustodistuksen, jos astiat on valmistettu hyväksytyn prototyypin mukaisesti, tai jos näin ei ole, hyväksytty tarkastuslaitos, jolle rakenne- ja valmistussuunnitelma on 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti lähetetty.
   13 artikla
   1.   Kun valmistaja noudattaa 12 artiklassa tarkoitettua menettelyä, sen on ennen valmistuksen aloittamista lähetettävä EY-tyyppitarkastustodistuksen tai vastaavuustodistuksen antaneelle hyväksytylle tarkastuslaitokselle asiakirja, jossa kuvataan valmistusmenettelyt ja kaikki ennalta sovitut järjestelmälliset toimenpiteet, joilla varmistetaan, että astiat vastaavat 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja standardeja tai hyväksyttyä prototyyppiä.
   2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa asiakirjassa on erityisesti oltava:

               a)

               kuvaus valmistusmenetelmistä sekä astioiden rakenteelle sopivista tarkastuksista;

               b)

               tarkastusasiakirja valmistuksen aikana tehtävistä tarvittavista tarkastuksista ja testeistä, niiden suoritusmenetelmistä ja siitä, kuinka usein niitä tehdään;

               c)

               vakuutus, että b alakohdassa tarkoitetun tarkastusasiakirjan mukaiset tarkastukset ja testit tehdään ja että jokaiselle astialle tehdään nestepainekoe tai jäsenvaltion suostumuksella kaasunpainekoe paineella 1,5 kertaa suurin sallittu käyttöpaine;
               pätevän henkilökunnan, jonka on oltava riittävän riippumatonta tuotantohenkilökunnasta, on oltava vastuussa näiden tarkastusten ja testien, joista on tehtävä kertomus, suorittamisesta;

               d)

               valmistus- ja varastointipaikkojen osoitteet sekä päivämäärä, jolloin valmistus on tarkoitus aloittaa.

         3.   Lisäksi kun suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 200 baarilitraa, valmistajien on sallittava EY-valvonnasta vastuussa olevan tarkastuslaitoksen pääsy tarkastamaan edellä tarkoitettuja valmistus- ja varastointipaikkoja sekä annettava tarkastuslaitoksen valita näyteastiat ja annettava sille kaikki tarpeellinen tieto ja erityisesti:

               a)

               rakenne- ja valmistussuunnitelma;

               b)

               tarkastusasiakirjat;

               c)

               tarvittaessa EY-tyyppitarkastustodistus tai vastaavuustodistus;

               d)

               kertomus tehdyistä tarkastuksista ja testeistä.

         14 artikla
   EY-tyyppitarkastustodistuksen tai vastaavuustodistuksen antaneen hyväksytyn tarkastuslaitoksen on, kun astioita ei valmisteta hyväksytyn prototyypin mukaisesti, tarkastettava sekä 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu asiakirja että liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitettu rakenne- ja valmistussuunnitelma sen vastaavuuden todistamiseksi ennen valmistuksen aloittamista.
   Lisäksi kun suurimman sallitun käyttöpaineen ja tilavuuden tulo on yli 200 baarilitraa, kyseisen tarkastuslaitoksen on valmistuksen aikana:

               a)

               varmistettava, että valmistaja todella tarkastaa sarjavalmisteiset astiat 13 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti;

               b)

               otettava pistokoemaisesti astioita valmistuspaikoilta tai varastosta tarkastusta varten.

         Hyväksytyn tarkastuslaitoksen on toimitettava jäsenvaltiolle, joka sen on hyväksynyt, sekä pyynnöstä muille hyväksytyille tarkastuslaitoksille, muille jäsenvaltioille ja komissiolle jäljennös tarkastuspöytäkirjasta.
   III   LUKU

      CE-MERKINTÄ JA MUUT MERKINNÄT

   15 artikla
   Rajoittamatta 7 artiklan soveltamista:

               a)

               jos jäsenvaltio havaitsee, että CE-merkintä on kiinnitetty perusteettomasti, valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut edustaja on velvollinen palauttamaan tuotteen CE-merkintää koskevien säännösten mukaiseksi ja lopettamaan rikkomuksen kyseisen jäsenvaltion vahvistamien edellytysten mukaisesti;

               b)

               jos vaatimustenvastaisuus jatkuu, jäsenvaltion on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet kyseisen tuotteen markkinoille saattamisen rajoittamiseksi tai kieltämiseksi tai sen varmistamiseksi, että se vedetään markkinoilta 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

         16 artikla
   1.   CE-merkintä ja liitteessä II olevan 1 kohdan mukaiset muut merkinnät on kiinnitettävä näkyvällä, helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla astiaan tai siihen pysyvästi kiinnitettyyn arvokilpeen.
   CE-merkintä koostuu kirjaimista ”CE”, joiden kirjoitustapa on liitteessä II olevassa 1.1 kohdassa esitetyn mallin mukainen. CE-merkintään on liitettävä EY-tarkastuksesta tai EY-valvonnasta vastaavan hyväksytyn tarkastuslaitoksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu tunnusnumero.
   2.   On kiellettyä kiinnittää astioihin sellaisia merkintöjä, joita ulkopuoliset voivat merkityksen ja kirjoitustavan vuoksi erehtyä pitämään CE-merkintänä. Muita merkintöjä saa kiinnittää astioihin tai arvokilpeen, jos ne eivät heikennä CE-merkinnän näkyvyyttä ja luettavuutta.
   IV   LUKU

      LOPPUSÄÄNNÖKSET

   17 artikla
   Kaikissa tämän direktiivin mukaisissa päätöksissä, joilla rajoitetaan astioiden markkinoille saattamista tai käyttöönottoa, on oltava tarkat perustelut. Päätöksestä on mahdollisimman pian ilmoitettava asianosaiselle, ja samalla on ilmoitettava kyseisen jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaiset muutoksenhakukeinot ja määräajat muutoksenhaulle.
   18 artikla
   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   19 artikla
   Kumotaan direktiivi 87/404/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä IV olevassa A osassa mainituilla direktiiveillä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioita velvoittavia liitteessä IV olevassa B osassa asetettuja määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.
   Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä V olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
   20 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   21 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 16 päivänä syyskuuta 2009.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BUZEK

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  EUVL C 27, 3.2.2009, s. 41.

      (2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 21. lokakuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston päätös, tehty 13. heinäkuuta 2009.

      (3)  EYVL L 220, 8.8.1987, s. 48.

      (4)  Katso liitteessä IV oleva A osa.

      (5)  EUVL C 91, 16.4.2003, s. 7.

      (6)  EYVL C 136, 4.6.1985, s. 1.

      (7)  EYVL C 267, 19.10.1989, s. 3.

      (8)  EYVL C 10, 16.1.1990, s. 1.

      (9)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

      LIITE I

         OLENNAISET TURVALLISUUSVAATIMUKSET

      (3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut)
      1.   RAKENNEAINEET
      Rakenneaineet on valittava astioiden käyttötarkoituksen ja 1.1–1.4 kohdan mukaisesti.
      1.1   Paineen kuormittamat osat

      Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen paineen kuormittamien osien valmistukseen käytettävien rakenneaineiden on oltava:

                  a)

                  hitsattavia;

                  b)

                  muovattavia ja sitkeitä siten, että murtuminen alimmassa käyttölämpötilassa ei aiheuta rikkoutumista palasiksi eikä haurasmurtumaa;

                  c)

                  vanhenemattomia.

            Rakenneaineiden on lisäksi täytettävä teräksisten astioiden osalta 1.1.1 kohdassa sekä alumiini- ja alumiiniseoksesta valmistettujen astioiden osalta 1.1.2 kohdassa vahvistetut vaatimukset.
      Rakenneaineen valmistajan on toimitettava antamansa ainestodistus rakenneaineen mukana, kuten liitteessä II esitetään.
      1.1.1   Teräksiset astiat

      Seostamattomille teräksille asetettavat vaatimukset:

                  a)

                  niiden on oltava tiivistettyjä ja ne on toimitettava normalisoidussa tai vastaavassa tilassa;

                  b)

                  hiilipitoisuuden on oltava vähemmän kuin 0,25 % ja sekä rikki- että fosforipitoisuuden kummankin on oltava vähemmän kuin 0,05 %;

                  c)

                  niillä on oltava seuraavat tuotekohtaiset mekaaniset ominaisuudet:

                              —

                              ylin murtoraja Rm,max on oltava pienempi kuin 580 N/mm2;

                              —

                              murtovenymä:

                                          —

                                          jos koesauvat on otettu valssaussuunnassa:

                                                      seinämänpaksuus ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 22 %

                                                      seinämänpaksuus < 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 17 %

                                          —

                                          jos koesauvat on otettu kohtisuoraan valssaussuuntaan nähden:

                                                      seinämänpaksuus ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 20 %

                                                      seinämänpaksuus < 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 15 %;

                              —

                              keskimääräisen iskuenergian KCV kolmelle pituussuuntaiselle koesauvalle alimmassa käyttölämpötilassa on oltava vähintään 35 J/cm2. Vain yksi arvoista saa alittaa arvon 35 J/cm2, ei kuitenkaan arvoa 25 J/cm2.
                              Tämä ominaisuus on tarkastettava, jos teräksestä valmistetun astian alin käyttölämpötila on alle – 10 °C ja seinämänpaksuus yli 5 mm.

            1.1.2   Alumiiniset astiat

      Seostamattoman alumiinin alumiinipitoisuuden on oltava vähintään 99,5 prosenttista, ja 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla alumiiniseoksilla on oltava riittävä kestävyys raerajakorroosiota vastaan korkeimmassa käyttölämpötilassa.
      Näiden rakenneaineiden on lisäksi täytettävä seuraavat vaatimukset:

                  a)

                  ne on toimitettava hehkutetussa toimitustilassa; ja

                  b)

                  niillä on oltava seuraavat tuotekohtaiset mekaaniset ominaisuudet:

                              —

                              ylin murtoraja Rm,max enintään 350 N/mm2;

                              —

                              murtovenymän on oltava:

                                          —

                                          A ≥ 16 %, jos koesauva on otettu valssaussuunnassa

                                          —

                                          A ≥ 14 %, jos koesauva on otettu kohtisuorassa valssaussuuntaa vastaan.

            1.2   Hitsauslisäaineet

      Paineastian hitsaamisessa käytettävien hitsauslisäaineiden ja sen valmistamisessa käytettävien materiaalien on sovelluttava valittuun hitsaustapaan ja lisäksi oltava yhteensopivia hitsattavien rakenneaineiden kanssa.
      1.3   Lisäosat, jotka vaikuttavat astian lujuuteen

      Nämä osat (esimerkiksi ruuvit ja mutterit) on tehtävä 1.1 kohdan mukaisista rakenneaineista tai muista paineenalaisten osien rakenneaineiden kanssa yhteensopivista teräksistä, alumiineista tai alumiiniseoksista.
      Edellä tarkoitetuilla rakenneaineilla on alimmassa käyttölämpötilassa oltava sopiva murtovenymä ja sitkeys.
      1.4   Osat, joita paine ei kuormita

      Hitsatun astian kaikkien paineen kuormittamattomien osien rakenneaineiden on oltava yhteensopivia liittyvän osan rakenneaineen kanssa.
      2.   ASTIAN SUUNNITTELU
      Valmistajan on astiaa suunnitellessaan määriteltävä sen käyttötarkoitus ja valittava:

                  a)

                  alin käyttölämpötila Tmin;

                  b)

                  korkein käyttölämpötila Tmax;

                  c)

                  suurin sallittu käyttöpaine PS.

            Alimman käyttölämpötilan ylittäessä – 10 °C on rakenneaineelta vaadittujen ominaisuuksien kuitenkin täytyttävä lämpötilassa – 10 °C.
      Valmistajan on otettava lisäksi huomioon seuraavat määräykset:

                  —

                  astiat on voitava tarkastaa sisäpuolelta,

                  —

                  astiat on voitava tyhjentää nesteestä,

                  —

                  mekaanisten ominaisuuksien on säilyttävä koko sen ajan, kun astiaa käytetään suunnitellulla tavalla,

                  —

                  astiat on riittävästi korroosiosuojattava suunnitellun käytön edellyttämällä tavalla,

            käytettäessä astiaa suunnitellulla tavalla:

                  —

                  ne eivät saa kuormittua käyttöturvallisuutta vaarantaen,

                  —

                  sisäpuolinen paine ei saa pysyvästi ylittää suurinta sallittua käyttöpainetta PS. Kuitenkin hetkellinen ylitys saa olla 10 %.

            Pituus- ja kehänsuuntaisten saumojen on oltava läpihitsattuja tai niitä vastaavia. Muissa kuin puolipallopäädyissä on oltava lieriömäinen reuna.
      2.1   Seinämänpaksuus

      Jos tulo PS × V ≤ 3 000 baarilitraa, valmistajan on käytettävä jotain 2.1.1 tai 2.1.2 kohdassa kuvattua menetelmää seinämänpaksuuden määrittämiseen; jos tulo PS × V > 3 000 baarilitraa tai jos korkein käyttölämpötila ylittää 100 °C, on seinämänpaksuus määritettävä 2.1.1 kohdassa kuvatun menetelmän mukaisesti.
      Lieriöosan ja päätyjen todellisen seinämänpaksuuden on kuitenkin oltava vähintään 2 mm, jos rakenneaineena on teräs, ja 3 mm, jos rakenneaineena on alumiini tai alumiiniseos.
      2.1.1   Laskentamenetelmä

      Paineenalaisten osien seinämän vähimmäispaksuus lasketaan ottaen huomioon jännitysten suuruus ja seuraavat määräykset:

                  a)

                  suunnittelupaineen on oltava vähintään suurimman sallitun käyttöpaineen PS suuruinen;

                  b)

                  yleinen primäärinen kalvojännitys ei saa ylittää pienempää arvoista 0,6 × RET ja 0,3 × Rm. Määrittäessään sallittuja jännityksiä valmistajan on käytettävä arvoina RET ja Rm rakenneainevalmistajan takaamia vähimmäisarvoja.

            Jos astian lieriömäisen osan yksi tai useampi pituussuuntainen hitsi hitsataan muulla kuin automaattisella hitsausmenetelmällä, on ensimmäisen alakohdan mukaisesti laskettu seinämänpaksuus kerrottava lisäksi kertoimella 1,15.
      2.1.2   Kokeellinen menetelmä

      Seinämänpaksuus määritetään siten, että astia kestää huoneenlämpötilassa suurimman sallitun käyttöpaineen vähintään viisinkertaisena ilman että syntyy yli 1 % suuruinen kehänsuuntainen pysyvä venymä.
      3.   VALMISTUSMENETELMÄT
      Astiat on valmistettava ja niitä on tuotannon aikana tarkastettava liitteessä II olevassa 3 kohdassa tarkoitetun rakenne- ja valmistussuunnitelman mukaisesti.
      3.1   Osien esivalmistelu

      Osien esivalmistelu (esimerkiksi muotoilu ja viisteiden tekeminen) ei saa aiheuttaa pintavirheitä tai halkeamia eikä sellaisia mekaanisten ominaisuuksien muutoksia, jotka ovat omiaan vaarantamaan astian turvallisuuden.
      3.2   Paineenalaisten osien hitsaaminen

      Hitsin ja muutosvyöhykkeen ominaisuuksien on vastattava perusaineen ominaisuuksia, eikä niissä saa olla astian turvallisuutta vaarantavia pintavikoja tai sisäisiä vikoja.
      Hitsaajilla ja hitsausautomaattien käyttäjillä on oltava hyväksyttyä hitsausmenetelmää vastaava pätevyys. Sellaisen hyväksymisen ja pätevöinnin antaa hyväksytty tarkastuslaitos.
      Valmistajan on valmistuksen aikana varmistauduttava hitsin tasaisesta laadusta sopivin testein käyttämällä tarvittavia menetelmiä. Testeistä on tehtävä selosteet.
      4.   ASTIOIDEN KÄYTTÖÖNOTTO
      Astian mukana on toimitettava valmistajan laatimat liitteessä II olevassa 2 kohdassa säädetyt käyttöohjeet.

      LIITE II

         CE-MERKINTÄ, MUUT MERKINNÄT, KÄYTTÖOHJEET, RAKENNE- JA VALMISTUSSUUNNITELMA, MÄÄRITELMÄT JA SUUREET

      1.   CE- MERKINTÄ JA MUUT MERKINNÄT
      1.1   CE-merkintä

      CE-merkintä koostuu kirjaimista ’CE’ seuraavalla tavalla kirjoitettuina:

      Jos CE-merkintää pienennetään tai suurennetaan, on noudatettava tässä kohdassa vahvistetun piirustuksen mittasuhteita.
      CE-merkinnän eri osien on oltava selvästi samankorkuisia, kuitenkin vähintään 5 mm.
      1.2   Muut merkinnät

      Astiassa tai arvokilvessä on oltava vähintään seuraavat tiedot:

                  a)

                  suurin sallittu käyttöpaine PS (baareina);

                  b)

                  korkein käyttölämpötila Tmax (°C);

                  c)

                  alin käyttölämpötila Tmin (°C);

                  d)

                  astian tilavuus V (l);

                  e)

                  valmistajan nimi tai merkki;

                  f)

                  astiasarjan tai -erän tyyppi ja tunnus;

                  g)

                  CE-merkinnän kiinnittämisvuoden kaksi viimeistä numeroa.

            Jos arvokilpeä käytetään, sen on oltava suunniteltu siten, että sitä ei voi käyttää uudestaan ja siinä on oltava tyhjää tilaa muiden tietojen merkitsemiseksi.
      2.   KÄYTTÖOHJEET
      Käyttöohjeissa on oltava seuraavat tiedot:

                  a)

                  edellä 1 kohdassa vahvistetut tiedot lukuun ottamatta sarjan tunnusta;

                  b)

                  astian käyttötarkoitus;

                  c)

                  astian turvallisuuden edellyttämät huolto- ja asennusohjeet.

            Tietojen on oltava kohdemaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.
      3.   RAKENNE- JA VALMISTUSSUUNNITELMA
      Rakenne- ja valmistussuunnitelmassa on oltava niiden tekniikoiden ja toimintojen kuvaus, joilla liitteessä I säädetyt olennaiset turvallisuusvaatimukset tai 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut yhdenmukaistetut standardit täytetään, ja erityisesti:

                  a)

                  astiatyypin yksityiskohtainen valmistuspiirustus;

                  b)

                  käyttöohjeet;

                  c)

                  asiakirja, jossa kuvataan:

                              —

                              valitut rakenneaineet,

                              —

                              valitut hitsausmenetelmät,

                              —

                              valitut valmistuksen aikaiset tarkastukset, ja

                              —

                              astian suunnittelun asianmukaiset yksityiskohdat.

            Jos 11–14 artiklassa vahvistettuja menettelyjä sovelletaan, suunnitelmassa on lisäksi oltava:

                  a)

                  todistukset hitsausmenettelyyn pätevöitymisestä ja hitsaajien tai hitsausautomaattien käyttäjien pätevyydestä;

                  b)

                  paineen kuormittamien astian osien rakenneaineiden ainestodistukset;

                  c)

                  kertomus tehdyistä tarkastuksista ja testeistä tai kuvaus suunnitelluista tarkastuksista.

            4.   MÄÄRITELMIÄ JA SUUREITA
      4.1   Määritelmiä

                  a)

                  Suunnittelupaine ’P’ on valmistajan valitsema astian paineenalaisten osien mitoittamisessa käytettävä paine.

                  b)

                  Suurin sallittu käyttöpaine ’PS’ on ylin paine, jota saa käyttää astian tavanomaisen käytön aikana.

                  c)

                  Alin käyttölämpötila ’Tmin’ on astian seinämän alin jatkuva lämpötila tavanomaisen käytön aikana.

                  d)

                  Korkein käyttölämpötila ’Tmax’ on astian seinämän korkein jatkuva lämpötila tavanomaisen käytön aikana.

                  e)

                  Myötöraja ’RET’ on korkeimmassa käyttölämpötilassa ’Tmax’:

                              —

                              ylempi myötöraja ’ReH’, jos rakenneaineella on alempi ja ylempi myötöraja,

                              —

                              0,2-rajan vähimmäisarvo ’Rp 0,2’,

                              —

                              1,0-rajan vähimmäisarvo ’Rp 1,0’, jos kyseessä on seostamaton alumiini.

                  f)

                  Samantyyppiset astiat:
                  Astioiden katsotaan olevan samaa tyyppiä, jos ne eroavat prototyypistä vain halkaisijan osalta, jos liitteessä I olevan 2.1.1 tai 2.1.2 kohdan vaatimukset täyttyvät, tai lieriöosan pituuden osalta seuraavin rajoituksin:

                              —

                              jos prototyypissä on yksi tai useampi lieriörengas päätyjen lisäksi, on samantyyppisiksi luettavissa astioissa oltava vähintään yksi lieriörengas,

                              —

                              jos prototyyppi muodostuu vain kahdesta kuperasta päädystä, astiassa ei saa olla lieriörenkaita.

                        Jos aukkoihin tai yhteisiin tulee muutoksia lieriöosan pituuden vaihdellessa, on piirustuksissa eriteltävä nämä muutokset.

                  g)

                  Astiaerään saa kuulua enintään 3 000 samantyyppistä astiaa.

                  h)

                  Valmistuksen katsotaan tässä direktiivissä olevan sarjamaista, jos useampi kuin yksi samantyyppinen astia valmistetaan jatkuvalla valmistusprosessilla tietyssä ajassa saman suunnitelman mukaisesti samaa valmistusmenetelmää käyttämällä.

                  i)

                  Ainestodistus: asiakirja, jolla valmistaja varmentaa, että toimitetut tuotteet täyttävät tilauksen mukaiset vaatimukset, ja jossa esitetään niiden tavanomaisten valmistuksenaikaisten testien tulokset, erityisesti kemiallinen analyysi ja mekaaniset ominaisuudet, jotka suoritetaan samalla menetelmällä valmistetusta tuotannosta, mutta ei välttämättä toimitetusta erästä otetuille tuotteille.

            4.2   Suureet

                  A

               murtovenymä

                  %

                  A 80 mm

                  murtovenymä (Lo = 80 mm)

                  %

                  KCV

                  iskuenergia

                  J/cm2

                  P

                  suunnittelupaine

                  baari

                  PS

                  suurin sallittu käyttöpaine

                  baari

                  Ph

                  koepaine

                  baari

                  Rp0,2

                  0,2-rajan vähimmäisarvo

                  N/mm2

                  RET

                  myötöraja korkeimmassa käyttölämpötilassa

                  N/mm2

                  ReH

                  ylempi myötöraja

                  N/mm2

                  Rm

                  murtolujuus

                  N/mm2

                  Rm, max

                  ylin murtolujuus

                  N/mm2

                  Rp1,0

                  1,0-rajan vähimmäisarvo

                  N/mm2

                  Tmax

                  korkein käyttölämpötila

                  °C

                  Tmin

                  alin käyttölämpötila

                  °C

                  V

                  astian tilavuus

                  l

      LIITE III

         VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, JOITA JÄSENVALTIOIDEN ON NOUDATETTAVA TARKASTUSLAITOKSIA HYVÄKSYTTÄESSÄ

      (9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut)

                  1.

                  Hyväksytty tarkastuslaitos, sen johtaja ja tarkastukseen liittyviä testejä suorittava henkilökunta eivät saa olla tarkastamiensa astioiden suunnittelijoita, valmistajia, toimittajia tai niiden asennuksesta vastaavia eivätkä edellä tarkoitettujen osapuolien edustajia. He eivät saa välittömästi eivätkä edustajina osallistua koneiden suunnitteluun, rakentamiseen, markkinointiin tai kunnossapitoon. Tämä ei sulje pois mahdollisuutta vaihtaa teknistä tietoa valmistajan ja hyväksytyn tarkastuslaitoksen välillä.

                  2.

                  Hyväksytyn tarkastuslaitoksen ja sen henkilökunnan on tehtävä tarkastukseen liittyvät testit mahdollisimman korkeaa ammatillista rehellisyyttä ja teknistä pätevyyttä noudattaen ja oltava vapaat kaikesta sellaisesta painostuksesta ja houkuttelusta, erityisesti taloudellisesta, joka voisi vaikuttaa heidän arviointiinsa tai tarkastuksen tuloksiin, varsinkin niiden henkilöiden tai henkilöryhmien taholta, joilla on etua tarkastuksen tuloksesta.

                  3.

                  Hyväksytyn tarkastuslaitoksen käytettävissä on oltava tarvittava henkilökunta ja tarvittavat välineet voidakseen toteuttaa asianmukaisesti ne hallinnolliset ja tekniset tehtävät, jotka liittyvät vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseen. Sillä on oltava mahdollisuus käyttää erikoistarkastuksiin vaadittavia laitteita.

                  4.

                  Tarkastuksista vastaavalla henkilökunnalla on oltava:

                              a)

                              hyvä tekninen ja ammatillinen koulutus;

                              b)

                              tyydyttävät tiedot suoritettavia testejä koskevista vaatimuksista ja riittävä kokemus sellaisten testien suorittamisesta;

                              c)

                              kyky laatia todistuksia, pöytäkirjoja ja selosteita, joissa esitetään suoritetun tarkastuksen tulokset.

                  5.

                  Tarkastushenkilökunnan puolueettomuus on turvattava. Heidän palkkansa ei saa riippua heidän suorittamien tarkastusten määrästä eikä niiden tuloksista.

                  6.

                  Hyväksytyllä tarkastuslaitoksella on oltava vastuuvakuutus, jollei valtio kansallisen lainsäädännön mukaisesti ole ottanut vastuuta sen toiminnasta tai jäsenvaltio itse ole välittömästi vastuussa testeistä.

                  7.

                  Hyväksytyn tarkastuslaitoksen henkilökunnan on noudatettava ammatillista salassapitovelvollisuutta kaiken sellaisen tiedon osalta, jonka se saa tehtäviään suorittaessaan (paitsi sen valtion toimivaltaisia hallintoviranomaisia kohtaan, jossa laitoksen toiminta tapahtuu) tämän direktiivin tai direktiivin täytäntöön panemiseksi annetun kansallisen lain säännöksen nojalla.

      LIITE IV
      A   OSA

         Kumottu direktiivi ja luettelo sen muutoksista

      (19 artiklassa tarkoitetut)

                  Neuvoston direktiivi 87/404/ETY
                  (EYVL L 220, 8.8.1987, s. 48).

                  Neuvoston direktiivi 90/488/ETY
                  (EYVL L 270, 2.10.1990, s. 25).

                  Neuvoston direktiivi 93/68/ETY
                  (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1).

                  Ainoastaan 1 artiklan 1 kohta ja 2 artikla

            B   OSA

         Määräajat kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle ja soveltamiselle

      (19 artiklassa tarkoitetut)

                  Direktiivi

                  Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

                  Soveltamispäivä

                  87/404/ETY

                  31 päivä joulukuuta 1989

                  1 päivä heinäkuuta 1990 (1)

                  90/488/ETY

                  1 päivä heinäkuuta 1991

                  —

                  93/68/ETY

                  30 päivä kesäkuuta 1994

                  1 päivä tammikuuta 1995 (2)

         (1)  Jäsenvaltioiden on 18 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti sallittava 1 päivään heinäkuuta 1992 asti sellaisten astioiden markkinoille saattaminen tai käyttöönotto, jotka täyttävät ennen 1 päivää heinäkuuta 1990 niiden alueella voimassa olevat säännökset.

         (2)  Jäsenvaltioiden on 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti sallittava 1 päivään tammikuuta 1997 asti ennen 1 päivää tammikuuta 1995 voimassa olevien merkintäjärjestelmien mukaisten tuotteiden markkinoille saattaminen ja käyttöön ottaminen.

      LIITE V

         VASTAAVUUSTAULUKKO

                  Direktiivi 87/404/ETY

                  Tämä direktiivi

                  Johdanto-osan 5 kappaleen viides virke

                  1 artiklan 3 kohdan b alakohta

                  1 artiklan 1 kohta

                  1 artiklan 1 kohta

                  1 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

                  1 artiklan 3 kohdan a alakohdan ensimmäisen alakohta

                  1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen luetelmakohta

                  1 artiklan 3 kohdan a alakohdan toinen alakohta

                  1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen luetelmakohdan ensimmäinen ja toinen alaluetelmakohta

                  1 artiklan 3 kohdan a alakohdan kolmannen alakohdan i ja ii alakohta

                  1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan kolmas luetelmakohta

                  1 artiklan 3 kohdan a alakohdan neljäs alakohta

                  1 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan neljäs luetelmakohta

                  1 artiklan 3 kohdan a alakohdan viides alakohta

                  1 artiklan 3 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta

                  1 artiklan 2 kohdan a, b ja c alakohta

                  2, 3 ja 4 artikla

                  2, 3 ja 4 artikla

                  5 artiklan 1 kohta

                  5 artiklan 1 kohta

                  5 artiklan 2 kohta

                  5 artiklan 2 kohta

                  5 artiklan 3 kohdan a ja b alakohta

                  5 artiklan 3 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta

                  6 artikla

                  6 artikla

                  7 artiklan 1 kohta

                  7 artiklan 1 kohta

                  7 artiklan 2 kohdan ensimmäinen ja toinen virke

                  7 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

                  7 artiklan 2 kohdan kolmas virke

                  7 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

                  7 artiklan 3 kohta

                  7 artiklan 3 kohta

                  7 artiklan 4 kohta

                  7 artiklan 4 kohta

                  8 artiklan 1 kohdan johdantolause ja a alakohdan johdantolause

                  8 artiklan 1 kohdan johdantolause

                  8 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta

                  8 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta

                  8 artiklan 1 kohdan b alakohta

                  8 artiklan 2 kohta

                  8 artiklan 2 kohdan a alakohta

                  8 artiklan 3 kohdan a alakohta

                  8 artiklan 2 kohdan b alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta

                  8 artiklan 3 kohdan b kohdan i ja ii alakohta

                  8 artiklan 3 kohta

                  8 artiklan 4 kohta

                  9 artikla

                  9 artikla

                  10 artiklan 1 kohta

                  10 artiklan 1 kohta

                  10 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

                  10 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

                  10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta

                  10 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan a ja b alakohta

                  10 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta

                  10 artiklan 2 kohdan kolmas alakohta

                  10 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

                  10 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

                  10 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

                  10 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

                  10 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan a ja b alakohta

                  10 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan a ja b alakohta

                  10 artiklan 4 kohta

                  10 artiklan 4 kohta

                  10 artiklan 5 kohdan ensimmäinen virke

                  10 artiklan 5 kohdan ensimmäinen alakohta

                  10 artiklan 5 kohdan toinen ja kolmas virke

                  10 artiklan 5 kohdan toinen alakohta

                  11 artiklan 1 ja 2 kohta

                  11 artiklan 1 ja 2 kohta

                  11 artiklan 3 kohdan johdantolause

                  11 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.1 kohta

                  11 artiklan 3 kohdan toinen alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.2 kohta

                  11 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.3 kohdan ensimmäinen alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan neljäs alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.3 kohdan toinen alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan viides alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.3 kohdan kolmas alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan kuudes alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.4 kohdan ensimmäinen alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan seitsemäs alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.4 kohdan toinen alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan kahdeksas alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.4 kohdan kolmas alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan yhdeksäs alakohta

                  11 artiklan 3 kohdan 3.5 kohta

                  11 artiklan 3 kohdan kymmenes alakohta

                  12 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta

                  12 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta

                  12 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

                  12 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta

                  12 artiklan 2 kohta

                  12 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

                  13 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta

                  13 artiklan 1 kohta

                  13 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

                  13 artiklan 2 kohta

                  13 artiklan 2 kohdan ensimmäisestä neljänteen luetelmakohta

                  13 artiklan 3 kohdan a–d alakohta

                  14 artiklan 1 kohta

                  14 artiklan ensimmäinen alakohta

                  14 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta

                  14 artiklan toisen alakohdan a ja b alakohta

                  14 artiklan 2 kohdan toinen alakohta

                  14 artiklan kolmas alakohta

                  15, 16 ja 17 artikla

                  15, 16 ja 17 artikla

                  18 artiklan 1 kohta

                  —

                  18 artiklan 2 kohta

                  18 artikla

                  —

                  19 artikla

                  —

                  20 artikla

                  19 artikla

                  21 artikla

                  Liitteessä I oleva 1 kohta

                  Liitteessä I oleva 1 kohta

                  Liitteessä I olevan 1.1 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta

                  Liitteessä I olevan 1.1 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohta

                  Liitteessä I olevan 1.1 kohdan toinen ja kolmas alakohta

                  Liitteessä I olevan 1.1 kohdan toinen ja kolmas alakohta

                  Liitteessä I olevat 1.1.1 ja 1.1.2 kohta

                  Liitteessä I olevat 1.1.1 ja 1.1.2 kohta

                  Liitteessä I olevat 1.2, 1.3 ja 1.4 kohta

                  Liitteessä I olevat 1.2, 1.3 ja 1.4 kohta

                  Liitteessä I olevan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta

                  Liitteessä I olevan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohta

                  Liitteessä I olevan 2 kohdan toinen, kolmas ja neljäs alakohta

                  Liitteessä I olevan 2 kohdan toinen, kolmas ja neljäs alakohta

                  Liitteessä I olevat 2.1, 3 ja 4 kohta

                  Liitteessä I olevat 2.1, 3 ja 4 kohta

                  Liitteessä II oleva 1 kohta

                  Liitteessä II oleva 1 kohta

                  Liitteessä II olevan 1.a kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta

                  Liitteessä II olevan 1.1 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas alakohta

                  Liitteessä II olevan 1.b kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisestä seitsemänteen luetelmakohta

                  Liitteessä II olevan 1.2 kohdan ensimmäisen alakohdan a–g alakohta

                  Liitteessä II olevan 1.b kohdan toinen alakohta

                  Liitteessä II olevan 1.2 kohdan toinen alakohta

                  Liitteessä II olevan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta

                  Liitteessä II olevan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a, b ja c alakohta

                  Liitteessä II olevan 2 kohdan toinen alakohta

                  Liitteessä II olevan 2 kohdan toinen alakohta

                  Liitteessä II olevan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

                  Liitteessä II olevan 3 kohdan ensimmäinen alakohta

                  Liitteessä II olevan 3 kohdan toisen alakohdan i, ii ja iii alakohta

                  Liitteessä II olevan 3 kohdan toisen alakohdan a, b ja c alakohta

                  Liitteessä II oleva 4 kohta

                  Liitteessä II oleva 4 kohta

                  Liitteessä III olevat 1, 2 ja 3 kohta

                  Liitteessä III olevat 1, 2 ja 3 kohta

                  Liitteessä III olevan 4 kohdan ensimmäinen, toinen ja kolmas luetelmakohta

                  Liitteessä III olevan 4 kohdan a, b ja c alakohta

                  Liitteessä III olevat 5, 6 ja 7 kohta

                  Liitteessä III olevat 5, 6 ja 7 kohta

                  —

                  Liite IV

                  —

                  Liite V


Avis juridique important

|

31997L0032

Komission direktiivi 97/32/EY, annettu 11 päivänä kesäkuuta 1997, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimia koskevan neuvoston direktiivin 77/539/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 171 , 30/06/1997 s. 0063 - 0076

KOMISSION DIREKTIIVI 97/32/EY,annettu 11 päivänä kesäkuuta 1997,moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimia koskevan neuvoston direktiivin 77/539/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 96/79/ETY (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon moottoriajoneuvoja ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 28 päivänä kesäkuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/539/ETY (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 10 artiklan,sekä katsoo, ettädirektiivi 77/539/ETY on yksi direktiivillä 70/156/ETY perustettua EY-tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista erityisdirektiiveistä; sen vuoksi direktiivin 70/156/ETY ajoneuvojärjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin,erityisesti direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdassa ja 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jokaiseen erityisdirektiiviin on liitettävä mainitun direktiivin liitteen VI mukainen ilmoituslomake ja tyyppihyväksyntätodistus tyyppihyväksynnän tietokoneistamisen mahdollistamiseksi; direktiivissä 77/539/ETY säädettyä tyyppihyväksyntätodistusta on muutettava vastaavasti,menettelyjä on yksinkertaistettava direktiivin 70/156/ETY 9 artiklan 2 kohdassa edellytetyn vastaavuuden ylläpitämiseksi tiettyjen erityisdirektiivien ja Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntöjen välillä, kun näitä sääntöjä muutetaan; ensimmäisessä vaiheessa on tarpeen korvata direktiivin 77/539/ETY tekniset vaatimukset säännön N:o 23 vastaavilla vaatimuksilla ristiviittauksin, viitataan neuvoston direktiiviin 76/756/ETY (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 97/28/EY (5), ja neuvoston direktiiviin 76/761/ETY (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivillä 70/156/ETY perustetun mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivi 77/539/ETY seuraavasti:1. Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:"1. Jäsenvaltion on annettava osan EY-tyyppihyväksyntä kaikille peruutusvalaisimille, jotka täyttävät asiaa koskevissa liitteissä vahvistetut rakenne- ja testausvaatimukset."2. Korvataan 2 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti:"Jäsenvaltioiden on annettava jokaiselle 1 artiklan mukaisesti hyväksytyn peruutusvalaisintyypin valmistajalle liitteen I lisäyksessä 3 olevan mallin mukainen osan EY-tyyppihyväksyntämerkki."3. Korvataan 4 artikla seuraavasti:"4 artiklaJäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on ilmoitettava toisilleen direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 6 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti jokaisesta hyväksynnästä, jonka ne ovat antaneet, evänneet tai peruuttaneet tämän direktiivin mukaisesti."4. Korvataan 9 artikla seuraavasti:"9 artiklaTässä direktiivissä `ajoneuvolla` tarkoitetaan tiellä käytettäväksi tarkoitettua moottoriajoneuvoa, joka on korilla varustettu tai ilman sitä, jossa on vähintään neljä pyörää ja jonka suurin rakenteellinen nopeus on yli 25 km/h, ja sen perävaunuja, lukuunottamatta kiskoilla kulkevia ajoneuvoja, maa- ja metsätaloustraktoreita sekä kaikkia liikkuvia koneita."5. Korvataan liitteet tämän direktiivin liitteellä.2 artikla1. Alkaen 1 päivästä tammikuuta 1998 tai, jos 3 artiklassa tarkoitettujen tekstien julkaisu siirtyy 1 päivän heinäkuuta 1997 jälkeen, kuuden kuukauden kuluttua kyseisten tekstien todellisesta julkaisupäivästä jäsenvaltiot eivät saa peruutusvalaisimiin liittyvistä syistä:- kieltäytyä edellä mainitun ajoneuvotyypin tai valaisintyypin osalta antamasta EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää taikka- kieltää ajoneuvon rekisteröintiä, myyntiä, käyttöönottoa tai peruutusvalaisimien myyntiä tai käyttöönottoa,edellyttäen, että valaisimet ovat direktiivin 77/539/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukaiset ja ne on asennettu ajoneuvoihin direktiivissä 76/756/ETY vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.2. Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1998 jäsenvaltiot:- eivät saa enää antaa EY-tyyppihyväksyntää ja- saavat kieltäytyä antamasta kansallista tyyppihyväksyntääajoneuvotyypille peruutusvalaisimiin liittyvistä syistä ja peruutusvalaisintyypille, jos direktiivin 77/539/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimukset eivät täyty.3. Alkaen 1 päivästä lokakuuta 1999 direktiivin 77/539/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, peruutusvalaisimiin osina koskevia vaatimuksia sovelletaan direktiivin 70/156/ETY 7 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi.4. Sen estämättä, mitä 2 ja 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden on varaosien osalta jatkettava direktiivin 77/539/ETY aikaisempien versioiden mukaisten peruutusvalaisimien EY-tyyppihyväksynnän antamista ja myynnin ja käyttöönoton sallimista, jos kyseiset valaisimet- on tarkoitettu asennettaviksi jo käytössä oleviin ajoneuvoihin ja- ovat mainitun direktiivin niiden vaatimusten mukaisia, joita sovellettiin, kun ajoneuvot rekisteröitiin ensimmäisen kerran.3 artiklaYhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 23 kohdat ja liitteet, joihin viitataan liitteessä II olevassa 2.1. kohdassa, julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ennen 1 päivää heinäkuuta 1997.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1998; jos 3 artiklassa tarkoitettujen tekstien julkaisu kuitenkin siirtyy 1 päivän heinäkuuta 1997 jälkeen, jäsenvaltioiden on noudatettava tätä velvoitetta kuuden kuukauden kuluttua kyseisten tekstien todellisesta julkaisupäivästä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 1998 tai, jos 3 artiklassa tarkoitettujen tekstien julkaisu siirtyy 1 päivän heinäkuuta 1997 jälkeen, niiden on sovellettava näitä säännöksiä kuuden kuukauden kuluttua kyseisten tekstien todellisesta julkaisupäivästä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.5 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.6 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 11 päivänä kesäkuuta 1997.Komission puolestaMartin BANGEMANNKomission jäsen(1) EYVL N:o L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EYVL N:o L 18, 21.1.1997, s. 7.(3) EYVL N:o L 220, 29.8.1977, s. 2.(4) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 1.(5) Katso tämän virallisen lehden sivu 1.(6) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 96.LIITE "LIITELUETTELOLIITE I: Tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräyksetLisäys 1: IlmoituslomakeLisäys 2: Tyyppihyväksyntätodistuksen malliLisäys 3: Esimerkkejä osan EY-tyyppihyväksyntämerkistäLIITE II: Soveltamisala ja tekniset vaatimuksetLIITE ITYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET1. OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN1.1. Valmistajan on tehtävä peruutusvalaisintyypin osalta direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukainen osan EY-tyyppihyväksyntähakemus.1.2. Ilmoituslomakkeen malli esitetään lisäyksessä 1.1.3. Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava1.3.1. kaksi mallia, jotka on varustettu suositellulla valaisimella tai suositelluilla valaisimilla. Jos laitteet eivät ole identtisiä vaan symmetrisiä ja toinen laite voidaan asentaa vasemmalle ja toinen oikealle puolelle, toimitetut kaksi mallia voivat olla identtisiä ja asennettavissa vain ajoneuvon vasemmalle tai oikealle puolelle.2. MERKINNÄT2.1. Osan EY-tyyppihyväksyntää varten toimitetuissa peruutusvalaisimissa on oltava:2.1.1. valmistajan tavaramerkki tai kaupallinen merkki;2.1.2. tarvittaessa peruutusvalaisimen virheasennuksen ehkäisemiseksi sana `TOP` merkittynä vaakasuoraan valaisevan pinnan ylimpään osaan;2.1.3. säädetyn hehkulampun tyyppi (tyypit), jos valaisimissa on vaihdettavat valonlähteet;2.1.4. nimellisjännite ja teho watteina, jos valaisimissa ei ole vaihdettavia valonlähteitä.2.2. Näiden merkintöjen on oltava helposti luettavissa ja pysyvästi merkittynä ja kiinnitettynä laitteen valaisevan pinnan päälle tai laitteen jonkin valaisevan pinnan päälle. Niiden on näyttävä ulospäin, kun laite on kiinnitetty ajoneuvoon.2.3. Jokaisessa laitteessa on oltava riittävä tila osan tyyppihyväksyntämerkille. Tila on osoitettava lisäyksessä 1 tarkoitetuissa piirustuksissa.3. OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN ANTAMINEN3.1. Jos asiaankuuluvat vaatimukset täyttyvät, EY-tyyppihyväksyntä annetaan direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan ja soveltuvin osin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.3.2. EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli esitetään lisäyksessä 2.3.3. Tyyppihyväksyntänumero annetaan direktiivin 70/156/ETY liitteen VII mukaisesti jokaiselle hyväksytylle peruutusvalaisintyypille. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle peruutusvalaisintyypille.3.4. Jos osan EY-tyyppihyväksyntää haetaan valaisin- ja merkkivalolaitetyypille, joka koostuu peruutusvalaisimesta ja muista valaisimista, yhteinen osan EY-tyyppihyväksyntä voidaan antaa, jos kyseinen peruutusvalaisin on tämän direktiivin vaatimusten mukainen ja kaikki muut valaisimet, jotka muodostavat osan valaisin- ja merkkivalolaitteesta, jolle osan EY-tyyppihyväksyntää haetaan, ovat niihin sovellettavien erityisdirektiivien mukaisia.4. OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI4.1. Jokaisessa tämän direktiivin mukaisesti hyväksytyn tyypin mukaisessa peruutusvalaisimessa on oltava 2.1. kohdan merkintöjen lisäksi osan EY-tyyppihyväksyntämerkki.4.2. Tämä merkki koostuu:4.2.1. suorakulmiosta joka ympäröi pientä `e`-kirjainta ja sitä seuraavaa osan EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnusnumeroa tai -kirjaimia:>TAULUKON PAIKKA>4.2.2. suorakulmion lähellä olevasta `perushyväksyntänumerosta`, joka sisältyy direktiivin 70/156/ETY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 jaksoon ja jonka edellä on kaksi lukua, jotka ilmaisevat direktiivin 77/539/ETY viimeksi tehdylle huomattavalle tekniselle tarkistukselle EY-tyyppihyväksynnän antamispäivänä annetun järjestysnumeron. Tämän direktiivin järjestysnumero on 00;4.2.3. lisäsymbolista, joka koostuu `A`- ja `R`-kirjaimista yhdistettynä lisäyksen 3 kuvan 1 osoittamalla tavalla;4.2.4. valaisimissa, joiden näkyvyyskulmat ovat epäsymmetriset vaakasuuntaisen vertailuakselin suhteen, sitä sivua kohti osoittavasta nuolesta, jossa fotometriset vaatimukset täyttyvät 45 ° H kulmaan asti.4.3. Osan EY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä valaisimen linssiin tai yhteen linsseistä pysyvästi ja siten, että se on helposti luettava myös silloin, kun lamput on asennettu ajoneuvoon.4.4. Lisäyksen 3 kuvassa 1 esitetään esimerkkejä osan EY-tyyppihyväksyntämerkistä.4.5. Kun annetaan 3.4. kohdassa tarkoitettu yhteinen osan EY-tyyppihyväksyntänumero, voidaan valaisin- ja merkkivalolaitetyyppiin, joka koostuu peruutusvalaisimesta ja muista valaisimista, kiinnittää yhteinen EY-tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu:4.5.1. suorakulmiosta, joka ympäröi `e`-kirjainta ja sitä seuraavaa EY-tyyppihyväksynnän antaneen jäsenvaltion tunnusnumeroa tai -kirjaimia (katso 4.2.1. kohta);4.5.2. perushyväksyntänumerosta (katso 4.2.2. kohdan ensimmäinen lause);4.5.3. tarvittaessa vaadittavasta nuolesta, sikäli kuin se viittaa valaisinlaitteeseen kokonaisuutena.4.6. Tämä merkki voidaan sijoittaa ryhmitetyissä, yhdistetyissä tai rakenteellisesti yhdistetyissä valaisimissa mihin kohtaan tahansa, jos4.6.1. se näkyy valaisimien asennuksen jälkeen;4.6.2. mitään ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien valaisevan pinnan osaa ei voida irrottaa irrottamatta samalla hyväksyntämerkkiä.4.7. Kunkin valaisimen tunnus, joka osoittaa minkä direktiivin mukaisesti osan EY-tyyppihyväksyntä on annettu, ja järjestysnumero (katso 4.2.2. kohdan toinen lause) sekä tarvittaessa `D`-kirjain ja vaadittava nuoli on merkittävä:4.7.1. joko vastaavaan valoa säteilevään pintaan,4.7.2. tai ryhmään siten, että kukin ryhmitetty, yhdistetty tai rakenteellisesti yhdistetty valaisin voidaan selkeästi tunnistaa.4.8. Tämän merkin osien mitat eivät saa olla pienempiä kuin yksittäisille merkeille eri direktiiveissä, joiden mukaisesti osan EY-tyyppihyväksyntä on annettu, määritellyt vähimmäismitat.4.9. Esimerkkejä osan EY-tyyppihyväksyntämerkistä muihin valaisimiin ryhmitetylle, yhdistetylle tai rakenteellisesti yhdistetylle valaisimelle on lisäyksen 3 kuvassa 2.5. TYYPIN JA HYVÄKSYNTÖJEN MUUTOKSET5.1. Jos tämän direktiivin säännösten mukaisesti hyväksyttyä tyyppiä muutetaan, on sovellettava direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan säännöksiä.6. TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS6.1. Yleisesti toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi toteutetaan direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännösten mukaisesti.6.2. Jokaisen peruutusvalaisimen on täytettävä 6 ja 8 kohtien fotometriset vaatimukset (*). Jos kyseessä on kuitenkin sarjatuotannosta satunnaisesti poimittu peruutusvalaisin, valon säteilyvoimakkuuden vähimmäisvaatimukset (mitattuna 7 (*) kohdassa tarkoitetun standardihehkulampun kanssa) rajoitetaan kunkin vastaavan suunnan osalta 80 prosenttiin 6 kohdassa säädetyistä vähimmäisarvoista (*).(*) Tämän direktiivin liitteessä II olevassa 2.1. kohdassa tarkoitetussa asiakirjassa.Lisäys 1Peruutusvalaisimien osan EY-tyyppihyväksyntää koskevailmoituslomake N:o . . . >KAAVION ALKU>(Direktiivi 77/539/ETY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä . . ./. . ./EY)Seuraavat tiedot on soveltuvin osin toimitettava kolmena kappaleena, ja niihin on liitettävä sisällysluettelo. Mahdolliset piirustukset on toimitettava asiaanmukaisessa mittakaavassa ja riittävän yksityiskohtaisina A4-koossa tai tähän kokoon taitettuina. Mahdollisten valokuvien on oltava riittävän yksityiskohtaisia.Jos järjestelmissä, osissa tai erillisissä teknisissä yksiköissä on sähköohjattuja toimintoja, tiedot niiden suoritusarvoista on toimitettava.0. YLEISTÄ0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): .0.2. Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): .0.5. Valmistajan nimi ja osoite: .0.7. Osien tai erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-hyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitysmenetelmä: .0.8. Kokoonpanotehtaan (kokoonpanotehtaiden) osoite (osoitteet): .1. LAITTEEN KUVAUS1.1. Laitteen tyyppi: .1.1.1. Laitteen toiminto (toiminnot): .1.1.2. Laitteen luokitus tai luokka: .1.1.3. Säteilevän tai heijastuvan valon väri: .1.2. Riittävän yksityiskohtainen (yksityiskohtaiset) tyypin tunnistamisen mahdollistava(t) piirustus, josta (piirustukset, joista) käyvät ilmi .1.2.1. geometrinen asento, jossa laite asennetaan ajoneuvoon (ei koske takarekisterikilpien valaisimia): .1.2.2. havaintoakseli, joka otetaan testeissä vertailuakseliksi (vaakasuora kulma H = 0 °, pystysuora kulma V = 0 °), ja piste, joka otetaan kyseisissä testeissä vertailukeskipisteeksi (ei koske heijastinlaitteita eikä takarekisterikilpien valaisimia): .1.2.3. EY-tyyppihyväksyntämerkin aiottu sijainti: .1.2.4. takarekisterikilven valaisimien osalta geometrinen asento, jossa takarekisterikilven valaisin asennetaan rekisterikilvelle tarkoitettuun tilaan nähden, sekä vastaavan valaistavan pinnan ääriviivat: .1.2.5. ajovalaisimien ja etusumuvalaisimien osalta valaisimen etunäkymä ja tiedot mahdollisesta linssin urituksesta sekä poikkileikkaus: .1.3. Lyhyt tekninen kuvaus, josta käy ilmi erityisesti (poikkeuksena valaisimet, joissa ei ole vaihdettavia valonlähteitä) sellaisten säädettyjen valonlähteiden luokka tai luokat, joiden on kuuluttava direktiivin 76/761/ETY sisältämien valonlähteiden joukkoon (ei koske heijastinlaitteita): .1.4. Erityiset tiedot .1.4.1. Takarekisterikilven valaisimien osalta ilmoitus, onko laite tarkoitettu leveän kilven, korkean kilven vai kummankin valaisemiseen: .1.4.2. Ajovalaisimien osalta .1.4.2.1. ilmoitus siitä, onko ajovalaisimia tarkoitus käyttää sekä lähi- että kaukovalaisimina vai vain toisina: .1.4.2.2. jos ajovalaisimen on tarkoitus sisältää lähivalaisin, ilmoitus siitä, onko se suunniteltu sekä vasemman- että oikeanpuoleiseen liikenteeseen vai ainoastaan joko vasemman- tai oikeanpuoleiseen liikenteeseen: .1.4.2.3. jos ajovalaisin on varustettu säädettävällä heijastimella, selvennys ajovalaisimen kiinnitysasennoista suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon, jos ajovalaisinta käytetään vain mainituissa asennoissa (mainitussa asennossa): .1.4.3. Etu- ja takavalaisimien, jarruvalaisimien ja suuntavalaisimien osalta .1.4.3.1. jos laitetta voidaan käyttää myös kahden saman luokan valaisimesta koostuvana kokonaisuutena: .1.4.3.2. jos laitteessa on kaksi voimakkuustasoa (jarruvalaisimet ja 2b luokan suuntavalaisimet), kytkentäkaavio ja sen järjestelmän ominaisuuksien erittely, joka varmistaa kaksitasoisen voimakkuuden: .1.4.4. Heijastinlaitteiden osalta lyhyt kuvaus heijastavassa optisessa yksikössä käytettyjen materiaalien teknisistä eritelmistä: .1.4.5. Peruutusvalaisimien osalta ilmoitus, onko laite tarkoitus asentaa ajoneuvoon vain laiteparina: .>KAAVION LOOPU>Lisäys 2MALLI (Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm)) EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS >KAAVION ALKU>Viranomaisen leimaIlmoitus ajoneuvotyypin / osatyypin / erillisen teknisen yksikön tyypin (1)- tyyppihyväksynnästä (1),- tyyppihyväksynnän laajennuksesta (1),- tyyppihyväksynnän epäämisestä (1),- tyyppihyväksynnän peruuttamisesta (1),direktiivin . . ./. . ./ETY mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä . . ./. . ./EY.Tyyppihyväksyntänumero: .Laajennuksen syy: .I JAKSO0.1. Merkki (valmistajan toiminimi): .0.2. Tyyppi ja yleinen kaupallinen kuvaus (yleiset kaupalliset kuvaukset): .0.3. Tyypin tunnistustavat, jos ne on merkitty ajoneuvoon / osaan / erilliseen tekniseen yksikköön (1) (2): .0.3.1. Näiden merkintöjen sijainti: .0.4. Ajoneuvoluokka (1) (3): .0.5. Valmistajan nimi ja osoite: .0.7. Osien ja erillisten teknisten yksiköiden osalta EY-tyyppihyväksyntämerkin sijainti ja kiinnitystapa:.0.8. Kokoonpanotehtaan (-tehtaiden) osoite (osoitteet): .II JAKSO1. Lisätiedot (tarvittaessa): (ks. lisäyksen liite)2. Testien suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos: .3. Testausselosteen päiväys: .4. Testausselosteen numero: .5. Huomatukset (jos niitä on) (ks. lisäyksen liite)6. Paikka: .7. Päiväys: .8. Allekirjoitus: .9. Liitteenä on luettelo hyväksyntäviranomaiselle luovutetusta tietopaketista, joka on pyynnöstä saatavissa.(1) Tarpeeton yliviivataan.(2) Jos tyypin tunnistustavassa on merkkejä, joilla ei ole merkitystä tässä tyyppihyväksyntätodistuksessa tarkoitetun ajoneuvon, osan tai erillisen teknisen yksikön kuvailemisessa, ne on esitettävä asiakirjoissa merkinnällä "?" (esim. ABC??123??).(3) Sellaisena kuin ne on määritelty diriktiivin 70/156/ETY liitteessä II.Lisäyksen liite EY-tyyppihyväksyntätodistukseen N:o . . .valaisimien ja/tai merkkivalolaitteiden osan tyyppihyväksynnästä direktiivien 76/757/ETY, 76/758/ETY, 76/759/ETY, 76/760/ETY, 76/761/ETY, 76/762/ETY, 77/538/ETY, 77/539/ETY ja 77/540/ETY (1) mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina direktiiv(e)illä . . .1. LISÄTIETOJA1.1. Tarvittaessa ilmoitetaan kunkin valaisimen osalta1.1.1. Laitteen (laitteiden) luokka (luokat): .1.1.2. Valonlähteiden määrä ja luokka (ei koske heijastinta) (2) .1.1.3. Säteilevän tai heijastuvan valon väri: .1.1.4. Hyväksyntä myönnetty ainoastaan jo käytössä olevien ajoneuvojen varaosakäyttöön: kyllä/ei (1)1.2. Erityistiedot tietyntyyppisistä valaisimista tai merkkivalolaitteista1.2.1. Heijastinlaitteiden osalta: erillinen/osa laitekokonaisuutta (1)1.2.2. Takarekisterikilpien valaisimien osalta: korkean/leveän kilven valaisemiseen käytettävä laite (1): .1.2.3. Ajovalaisimien osalta: jos ne on varustettu säädettävällä heijastimella, ajovalaisimen kiinnitysasento (-asennot) suhteessa maahan ja ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon, jos ajovalaisinta käytetään vain mainitu(i)ssa asenno(i)ssa: .1.2.4. Peruutusvalaisimien osalta: tämä laite asennetaan ajoneuvoon vain osana laiteparia: kyllä/ei (1)5. HUOMAUTUKSIA5.1. Piirustukset5.1.1. Takarekisterikilpien valaisimien osalta: oheisesta piirroksesta N:o . . . näkyy geometrinen asento, jossa takarekisterikilven valaisin asennetaan rekisterikilvelle tarkoitettuun tilaan nähden, sekä valaistavan pinnan ääriviivat;5.1.2. Heijastinlaitteiden osalta: oheisesta piirroksesta N:o . . . näkyy geometrinen asento, jossa laite asennetaan ajoneuvoon;5.1.3. Kaikkien muiden valaisin- ja merkkivalolaitteiden osalta: oheisesta piirroksesta N:o . . . näkyy geometrinen asento, jossa laite asennetaan ajoneuvoon, sekä laitteen vertailuakseli ja vertailupiste5.2. Ajovalaisimien osalta: testissä käytetty (direktiivin 76/761/ETY liitteessä I oleva 5.2.3.9 kohta): ..(1) Tarpeeton yliviivataan.(2) Niiden valaisimien osalta, joilla ei ole vaihdettavaa valonlähdettä, ilmoitus valonlähteiden määrästä ja kokonaistehosta watteina.>KAAVION LOOPU>Lisäys 3ESIMERKKEJÄ OSAN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKISTÄ Kuva 1 >VIITTAUS KAAVIOON>Laite, jossa on edellä esitetty osan EY-tyyppihyväksyntämerkki, on luokan I A peruutusvalaisin, jolle on annettu tyyppihyväksyntä Saksassa (e1) tämän direktiivin (00) mukaisesti perushyväksyntänumerolla 1471. Nuoli osoittaa sen sivun, jolla vaaditut fotometriset vaatimukset täyttyvät 45° H kulmaan asti.Kuva 2Yksinkertaistettu merkintä ryhmitetyille, yhdistetyille tai rakenteellisesti yhdistetyille valaisimille, joissa vähintään kaksi valaisinta muodostaa osan samasta järjestelmästä >VIITTAUS KAAVIOON>MALLI B>VIITTAUS KAAVIOON>MALLI C>VIITTAUS KAAVIOON>Huomautus: Kolme esimerkkiä hyväksyntämerkeistä, mallit A, B ja C, edustavat kolmea mahdollista merkintävaihtoehtoa valaisin- ja merkkivalolaitteelle, jossa vähintään kaksi valaisinta muodostavat osan samasta ryhmitettyjen, yhdistettyjen tai rakenteellisesti yhdistettyjen valaisimien kokonaisuudesta. Tämä hyväksyntämerkki osoittaa, että kyseessä olevalle laitteelle on annettu hyväksyntä Saksassa (e1) perushyväksyntänumerolla 1712 ja että se koostuu:luokan I A heijastimesta, joka on hyväksytty neuvoston direktiivin 76/757/ETY (EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 32) mukaisesti, järjestysnumero 02;luokituksen 2a takasuuntavalaisimesta, joka on hyväksytty neuvoston direktiivin 76/759/ETY (EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 1) mukaisesti, järjestysnumero 01;punaisesta takavalaisimesta (R), joka on hyväksytty neuvoston direktiivin 76/758/ETY (EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 54) liitteen II mukaisesti, järjestysnumero 02;takasumuvalaisimesta (F), joka on hyväksytty direktiivin 77/538/ETY mukaisesti, järjestysnumero 00;peruutusvalaisimesta (AR), joka on hyväksytty direktiivin 77/539/ETY mukaisesti, järjestysnumero 00;kahdella voimakkuustasolla varustetusta jarruvalaisimesta (S2), joka on hyväksytty direktiivin 76/758/ETY liitteen II mukaisesti, järjestysnumero 02;takarekisterikilven valaisimesta (L), joka on hyväksytty neuvoston direktiivin 76/760/ETY (EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 85) mukaisesti, järjestysnumero 00.LIITE IISOVELTAMISALA JA TEKNISET VAATIMUKSET1. SOVELTAMISALATätä direktiiviä sovelletaan moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimiin.2. TEKNISET VAATIMUKSET2.1. Tekniset vaatimukset ovat samat kuin Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 23 kohdissa 1 ja 5-8 sekä liitteissä 3 ja 4 määrätyt vaatimukset. Sääntö N:o 23 on koonnelma seuraavista asiakirjoista:- sääntö alkuperäisessä muodossaan (00), johon sisältyy säännön N:o 23 täydennykset 1-4 ja korjaus (1),- säännön N:o 23 täydennys 5 (2),paitsi:2.1.1. kun viitataan `sääntöön N:o 48`, viittauksen katsotaan tarkoittavan `direktiiviä 76/756/ETY`;2.1.2. kun viitataan `sääntöön N:o 37`, viittauksen katsotaan tarkoittavan `direktiivin 76/761/ETY liitettä VII`;2.1.3. 6.4 kohdan viimeistä edeltävässä alakohdassa olevan lauseen `katso tämän säännön 2 kohta` katsotaan tarkoittavan lausetta `(katso tämän direktiivin liitteen I lisäys 1)`;2.1.4. 6.4 kohdan viimeisessä alakohdassa olevan lauseen ilmoituslomakkeen (katso tämän säännön liite I) 11 kohdan ilmoitus `Huomautukset` katsotaan tarkoittavan lausetta `tyyppihyväksyntätodistuksen lisäyksen liitteen ilmoitus (katso tämän direktiivin liitteen I lisäys 2)`.>TAULUKON PAIKKA>"Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen peruutusvalaisimista annetun neuvoston direktiivin 77/539/ETY tekniikan kehitykseen mukauttamisesta annetun komission direktiivin 97/32/EY 3 artiklassa ja liitteessä II olevassa 2.1 kohdassa tarkoitettu teknisiä vaatimuksia koskeva Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö n:o 23 (1) 1. MÄÄRITELMÄT Tässä säännössä tarkoitetaan:1.1. `peruutusvalaisimella` valaisinta, joka on suunniteltu ajoneuvon takana olevan ajoradan valaisemiseen ja varoittamaan muita tienkäyttäjiä siitä, että ajoneuvo on peruuttamassa tai juuri lähdössä peruuttamaan;1.2. Tähän sääntöön sovelletaan säännössä n:o 48 ja sen muutossarjassa annettuja tyyppihyväksynnän soveltamishetkellä voimassa olevia määritelmiä;1.3. `erityyppisillä peruutusvalaisimilla` peruutusvalaisimia, jotka eroavat toisistaan seuraavien olennaisten seikkojen osalta:1.3.1. tuotenimi tai tuotemerkki1.3.2. optisen järjestelmän ominaisuudet1.3.3. valaisimeen sisältyvät osat, joilla voidaan muuttaa optisia ominaisuuksia heijastamisen, taittamisen tai absorption avulla, ja1.3.4. hehkulampun luokka.5. YLEISET VAATIMUKSET 5.1. Jokaisen näytekappaleen on täytettävä seuraavissa kohdissa esitetyt vaatimukset.5.2. Peruutusvalaisimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne toimivat tyydyttävästi tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ja säilyttävät tässä säännössä tarkoitetut ominaisuudet huolimatta niihin käytön aikana mahdollisesti kohdistuvasta tärinästä.6. LÄHETETYN VALON VOIMAKKUUS 6.1. Kummankaan näytekappaleen lähettämän valon voimakkuus ei saa olla pienempi kuin jäljempänä määritelty vähimmäisvoimakkuus eikä suurempi kuin jäljempänä määritelty enimmäisvoimakkuus, ja se on mitattava vertailuakselin suhteen jäljempänä esitetyissä suunnissa (ilmaistuna kulman asteina vertailuakselista).6.2. Valon voimakkuus vertailuakselilla on oltava vähintään 80 cd.6.3. Lähetetyn valon voimakkuus ei saa ylittää missään suunnassa, jossa valo näkyy,300 cd vaakatason suunnassa tai sen yläpuolisessa suunnassa,tai600 cd vaakatason alapuolisessa suunnassa.6.4. Valon voimakkuus ei saa missään muussa tämän säännön liitteessä 3 esitetyssä mittaussuunnassa olla pienempi kuin mainitussa liitteessä määritelty vähimmäisarvo.Jos peruutusvalaisin on kuitenkin tarkoitettu asennettavaksi ajoneuvoon ainoastaan laiteparina, fotometrinen voimakkuus saadaan tarkastaa ainoastaan enintään 30°:n kulmassa sisäänpäin, jolloin fotometrisen arvon on oltava vähintään 25 cd.Tämä edellytys on selitettävä selkeästi hyväksyntähakemuksessa ja siihen liittyvissä asiakirjoissa (ks. tämän säännön 2 kohta).Lisäksi jos tyyppihyväksyntä myönnetään edellä mainittua edellytystä soveltamalla, ilmoituslomakkeen 11 kohdassa `Huomautuksia` (ks. tämän säännön liite 1) ilmoitetaan, että laitteen saa asentaa ainoastaan parina.6.5. Jos kyseessä on yksittäinen valaisin, jossa on enemmän kuin yksi valonlähde, valaisimen on täytettävä vaadittava vähimmäisvoimakkuus, jos jokin muista valonlähteistä vioittuu, ja kun kaikki valonlähteet valaisevat, enimmäisvoimakkuuksia ei saa ylittää.7. TESTAUSMENETTELY 7.1. Kaikki mittaukset on suoritettava laitteelle määrättyjen lampputyyppien mukaisella värittömällä vakiohehkulampulla säädettynä siten, että se tuottaa kyseisille lampputyypeille määrätyn tavanomaisen valovirran.7.1.1. Kaikki sellaisten valaisimien mittaukset, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), on suoritettava vastaavilla jännitteillä 6,75 V, 13,5 V tai 28,0 V.Jos valonlähteissä on erikoisvoimanlähde, edellä mainittuja testausjännitteitä sovelletaan voimanlähteen tulonapoihin. Testilaboratorio voi vaatia valmistajalta valonlähteiden tarvitseman erikoisvoimanlähteen.8. LÄHETETYN VALON VÄRI Lähetetyn valon värin on oltava valkoinen. Epävarmoissa tapauksissa väri voidaan tarkistaa tämän säännön liitteessä 4 annetun valkoisen valon määritelmän avulla.(1) EYVL N:o L 171, 30.6.1997, s. 36.LIITE 3 Fotometriset mittaukset 1. MITTAUSMENETELMÄT 1.1. Fotometristen mittausten aikana hajaheijastukset on estettävä tarkoituksenmukaisella rajauksella.1.2. Mittausten tulosten kyseenalaistamisen varalta mittaukset on suoritettava siten, että seuraavat vaatimukset täyttyvät:1.2.1. mittausetäisyyden on oltava sellainen, että voidaan soveltaa etäisyyden käänteistä neliöjuurilakia;1.2.2. mittauslaitteen on oltava sellainen, että vastaanottimen vastainen kulma valon vertailukeskipisteestä on 10' - 1 aste;1.2.3. havaintosuunnan voimakkuutta koskeva vaatimus katsotaan täytetyksi, jos vaadittu voimakkuus saavutetaan suunnassa, joka poikkeaa enintään asteen neljäsosan havaintosuunnasta.2. MITTAUSKOHDAT ILMAISTUNA KULMAN ASTEINA VERTAILUAKSELISTA JA LÄHETETYN VALON VÄHIMMÄISVOIMAKKUUKSIEN ARVOT YLÖSPÄIN >VIITTAUS KAAVIOON>2.1. Suunnat H = 0° ja V = 0° vastaavat vertailuakselia. Ajoneuvossa ne ovat vaakasuorassa ja yhdensuuntaiset ajoneuvon pituussuuntaisen keskitason kanssa ja suunnatut vaadittuun näkyvyyssuuntaan. Ne kulkevat vertailukeskipisteen kautta. Taulukon arvoista saadaan eri mittaussuuntien vähimmäisvoimakkuudet cd:nä.2.2. Jos valaisimen silmämääräisessä tarkastuksessa paljastuu huomattavia paikallisia voimakkuuden vaihteluita, on varmistettava, että mikään edellä tarkoitetun kahden mittaussuunnan välinen mitattu voimakkuus ei ole pienempi kuin 50 % alhaisemmasta näille kahdelle mittaussuunnalle määrätystä vähimmäisvoimakkuudesta.3. USEILLA VALONLÄHTEILLÄ VARUSTETTUJEN VALAISIMIEN FOTOMETRINEN MITTAUS Fotometrinen teho tarkastetaan:3.1. Valonlähteiden, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), osalta:valaisimessa olevista valonlähteistä tämän säännön 7.1.1. kohdan mukaisesti.3.2. Vaihdettavien hehkulamppujen osalta:Jos ne on varustettu sarjavalmisteisilla 6,5 V:n, 13,5 V:n tai 28,0 V:n hehkulampuilla, tuotettujen valovoima-arvojen on oltava tässä säännössä annetun ylä- ja alaraja-arvon välillä lisättynä valitulle hehkulampputyypille sallitulla valovirran poikkeamalla sarjavalmisteisia hehkulamppuja koskevassa säännössä n:o 37 kuvatulla tavalla; vaihtoehtoisesti voidaan käyttää vakiohehkulamppua kussakin yksittäisessä asennossa sen omalla valovirralla ja laskea kunkin asennon yksittäiset mittaukset yhteen.LIITE 4 Valkoisen valon väri (Kolmivärikoordinaatit) >TAULUKON PAIKKA>Näiden kolorimetristen ominaisuuksien tarkastamisessa on käytettävä kansainvälisen valaistustoimikunnan (CIE) valonlähdettä A vastaavaa valonlähdettä, jonka värilämpötila on 2 854 K.Lampuissa, joiden valonlähde ei ole vaihdettava (hehkulamput ja muut), kolorimetriset ominaisuudet on kuitenkin tarkistettava valaisimessa oleville valonlähteille tämän säännön 7.1.1. kohdan mukaisesti.