Avis juridique important

|

32002L0031

Komission direktiivi 2002/31/EY, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2002, neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanemisesta kotitalouksien ilmastointilaitteiden energiamerkinnän osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 086 , 03/04/2002 s. 0026 - 0041

Komission direktiivi 2002/31/EY,annettu 22 päivänä maaliskuuta 2002,neuvoston direktiivin 92/75/ETY täytäntöönpanemisesta kotitalouksien ilmastointilaitteiden energiamerkinnän osalta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon kodinkoneiden energian ja muiden voimavarojen kulutuksen osoittamisesta merkinnöin ja yhdenmukaisin tuotetiedoin 22 päivänä syyskuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/75/ETY(1) ja erityisesti sen 9 ja 12 artiklan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivin 92/75/ETY mukaisesti komission on annettava täytäntöönpanodirektiivit eri kodinkoneista, kuten ilmastointilaitteista.(2) Ilmastointilaitteiden käyttämä sähkö muodostaa merkittävän osan yhteisön kotitalouksien kokonaisenergiantarpeesta. Energiankulutuksen vähentämiselle näissä laitteissa on huomattavat mahdollisuudet.(3) Yhdenmukaistetut standardit ovat teknisiä eritelmiä, jotka on hyväksytty niissä eurooppalaisissa standardointielimissä, jotka on mainittu teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY(2) liitteessä I, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY(3), ja 13 päivänä marraskuuta 1984 allekirjoitettujen komission ja näiden elinten välisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen mukaisesti, sellaisina kuin ne ovat muutettuina.(4) Melutasoa koskevia tietoja on annettava siltä osin kuin sitä vaaditaan kodinkoneiden tuottamasta ilmassa kantautuvasta melusta 1 päivänä joulukuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/594/ETY(4).(5) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 92/75/ETY 10 artiklan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan kotitalouksien sähköverkkokäyttöisiin ilmastointilaitteisiin, sellaisina kuin ne on määritelty eurooppalaisissa standardeissa EN 255-1, EN 814-1 tai 2 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa.Sitä ei sovelleta seuraaviin laitteisiin:- laitteet, joissa voidaan käyttää myös muita energianlähteitä,- ilmasta veteen- ja vedestä veteen -laitteet,- yksiköt, joiden jäähdytysteho on yli 12 kW.2 artikla1. Tässä direktiivissä edellytetyt tiedot hankitaan mittauksin, jotka on tehty niiden yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti, jotka Euroopan standardointikomitea (CEN) on direktiivissä 98/34/EY komissiolta saamansa valtuutuksen perusteella hyväksynyt, joiden viitenumerot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja joiden osalta jäsenvaltiot ovat julkaisseet niiden kansallisten standardien numerot, jotka saattavat mainitut yhdenmukaistetut standardit osaksi kansallisia standardeja.Tämän direktiivin liitteiden I, II ja III säännöksiä, jotka edellyttävät meluun liittyvän tiedon antamista, sovelletaan ainoastaan, jos jäsenvaltiot vaativat kyseistä tietoa direktiivin 86/594/ETY 3 artiklan nojalla. Tämä tieto mitataan mainitun direktiivin mukaisesti.2. Tässä direktiivissä käytettyjen ilmaisujen määritelmät ovat samat kuin direktiivissä 92/75/ETY.3 artikla1. Direktiivin 92/75/ETY 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin teknisiin tietoihin sisältyvät:a) tavaran toimittajan nimi ja osoite;b) laitteen mallin yleinen kuvaus, jonka avulla se voidaan yksiselitteisesti ja helposti tunnistaa;c) tiedot, tarvittaessa myös piirustukset, mallin tärkeimmistä ominaisuuksista ja erityisesti seikoista, jotka vaikuttavat huomattavasti sen energiankulutukseen,d) kertomukset asiaankuuluvista mittaustesteistä, jotka on suoritettu tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti;e) mahdolliset käyttöohjeet.Jos tietyn malliyhdistelmän tiedot on saatu muiden yhdistelmien rakenteen perusteella tehdyistä laskelmista ja/tai ekstrapolaatioista, tietoihin on sisällytettävä yksityiskohdat tällaisista laskelmista ja/tai ekstrapolaatioista sekä testeistä, jotka on tehty laskelmien tarkkuuden varmistamiseksi (yksityiskohdat matemaattisesta mallista, jota on käytetty ns. split-järjestelmän tehon laskemiseen, ja mittauksista, jotka on tehty tämän mallin varmentamiseksi.)2. Direktiivin 92/75/ETY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun merkinnän on oltava tämän direktiivin liitteessä I annetun määritelmän mukainen.Merkintä on sijoitettava laitteen ulkosivulle eteen tai päälle siten, että se on selvästi näkyvissä eikä peitettynä.3. Direktiivin 92/75/ETY 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun selostuksen sisällön ja muodon on oltava tämän direktiivin liitteessä II annetun määritelmän mukainen.4. Kun laitteita tarjotaan myytäväksi, vuokrattavaksi tai osamaksukauppaan painetun tai kirjallisen tiedotteen kautta tai muulla sellaisella tavalla, jolla mahdollisen ostajan ei voi olettaa näkevän esiteltävää laitetta, kuten kirjallinen tarjous, postimyyntiluettelo, mainokset Internetissä tai muissa sähköisissä viestimissä, mainitun tiedotteen täytyy sisältää kaikki tämän direktiivin liitteessä III eritellyt tiedot.5. Laitteen energiatehokkuusluokka määritetään liitteen IV mukaisesti.4 artiklaSiirtymätoimenpiteenä jäsenvaltioiden on 30 päivään kesäkuuta 2003 asti sallittava sellaisten tuotteiden markkinoille saattaminen, kaupan pitäminen ja/tai esittely sekä sellaisten 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen tiedotteiden jakelu, jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia.5 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2003.2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.6 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.7 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2002.Komission puolestaLoyola de PalacioVarapuheenjohtaja(1) EYVL L 297, 13.10.1992, s. 16.(2) EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.(3) EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18.(4) EYVL L 344, 6.12.1986, s. 24.LIITE IMERKINTÄMerkinnän malli1. Merkin on oltava seuraavista piirroksista valittu soveltuva kielitoisinto:Pelkästään jäähdyttävien laitteiden merkintä - merkintä 1>PIC FILE= "L_2002086FI.002901.TIF">Jäähdyttävien/lämmittävien laitteiden merkintä - merkintä 2>PIC FILE= "L_2002086FI.003001.TIF">2. Annettavat tiedot määritellään seuraavilla huomautuksilla:HuomautuksetI Tavaran toimittajan nimi tai tavaramerkki.II Tavaran toimittajan mallin tunnus."Split- ja multi-split-yksiköiden" osalta yhdistelmän sisä- ja ulkoelementtien mallin tunnus, joihin jäljempänä esitettyjä arvoja sovelletaan.III Liitteen IV mukaisesti määritetty mallin tai yhdistelmän energiatehokkuusluokka. Tunnuskirjaimen sisältävän nuolen kärki on asetettava samalle tasolle kuin vastaavan luokan nuolen kärki.Tunnuskirjaimen sisältävän nuolen on oltava vähintään yhtä korkea ja enintään kaksi kertaa niin korkea kuin vastaavan luokan nuoli.IV Rajoittamatta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmän vaatimusten soveltamista ympäristömerkki voidaan sijoittaa tähän, jos mallille on myönnetty Euroopan unionin ympäristömerkki tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000(1) mukaisesti.V Ohjeellinen vuotuinen energiankulutus laskettuna kokonaissyöttöteholla 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien määritelmän mukaisesti kerrottuna vuotuisella 500 tunnin keskiarvolla, kun jäähdytetään täydellä kuormituksella, 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 "moderate").VI Laitteen jäähdytysteho määritettynä jäähdytyskapasiteettina kilowatteina, kun jäähdytetään täydellä kuormituksella, 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 "moderate").VII Laitteen energiatehokkuuskerroin EER, kun jäähdytetään täydellä kuormituksella, 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 "moderate").VIII Laitteen tyyppi: pelkkä jäähdytys, jäähdytys/lämmitys. Tunnusnuoli on asetettava samalle tasolle kuin vastaava tyyppi.IX Jäähdytystoiminto: ilmajäähdytteinen, vesijäähdytteinen.Tunnusnuoli on asetettava samalle tasolle kuin vastaava tyyppi.X. Lämmitystoiminnolla varustetun laitteen (merkintä 2) osalta lämmitysteho määritettynä lämmityskapasiteettina kilowatteina, kun lämmitetään täydellä kuormituksella, 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 + 7C).XI Lämmitystoiminnolla varustetun laitteen (merkintä 2) osalta lämmitystoiminnon energiatehokkuusluokka liitteen IV mukaisesti ilmaistuna asteikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 + 7C). Jos laitteen lämmitystoiminto perustuu vastuselementtiin, lämpökertoimen COP on oltava 1.XII Tarvittaessa käyntiääni perustoiminnan aikana määritettynä direktiivin 86/594/ETY mukaisesti.Huomautus:Muiden kielten vastineet edellä esitetyille termeille on annettu liitteessä V.Painatus3. Seuraavassa määritellään tiettyjä merkintää koskevia seikkoja:Käytettävät värit:CMYK - syaani, magenta, keltainen, musta.Esimerkiksi 07X0: 0 % syaani, 70 % magenta, 100 % keltainen, 0 % musta.NuoletA X0X0B 70X0C 30X0D 00X0E 03X0F 07X0G 0XX0Kehyksen väri: X070.Energiatehokkuusluokkaa ilmaisevan tunnusnuolen taustaväri on musta.Kaikki tekstit ovat mustia. Tausta on valkoinen.>PIC FILE= "L_2002086FI.003201.TIF">(1) EYVL L 237, 21.9.2000, s. 1.LIITE IISELOSTUSSelostuksen on sisällettävä seuraavat tiedot. Tiedot voidaan antaa taulukkona, jossa on useita saman tavaran toimittajan malleja, jolloin tiedot on annettava määritellyssä järjestyksessä, tai laitteen kuvauksen läheisyydessä:1) Tavaran toimittajan tavaramerkki.2) Tavaran toimittajan mallin tunnus."Split- ja multi-split-yksiköiden" osalta yhdistelmän sisä- ja ulkoelementtien mallin tunnus, joihin jäljempänä esitettyjä arvoja sovelletaan.3) Liitteen IV mukaisesti määritetty mallin energiatehokkuusluokka. Se ilmaistaan seuraavasti: "Energiatehokkuusluokka asteikolla A:sta (vähän kuluttava) G:hen (paljon kuluttava)". Jos tämä tieto annetaan taulukkona, se voidaan ilmaista myös muulla tavoin, jos asteikko A:sta (vähän kuluttava) G:hen (paljon kuluttava) käy selvästi ilmi.4) Jos tiedot annetaan taulukkona ja jos joillekin taulukossa luetelluille laitteille on myönnetty Euroopan unionin ympäristömerkki asetuksen (EY) N:o 1980/2000 mukaisesti, tämä tieto voidaan sijoittaa tähän. Tässä tapauksessa taulukon riviotsikon on oltava "Euroopan unionin ympäristömerkki", ja taulukkomerkinnässä on oltava ympäristömerkin kuva. Tällä säännöksellä ei rajoiteta Euroopan unionin ympäristömerkin myöntämisjärjestelmän mukaisia vaatimuksia.5) Ohjeellinen vuotuinen energiankulutus perustuen vuotuiseen 500 käyttötunnin keskiarvoon 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 "moderate"), kuten liitteen I huomautuksessa V on määritelty.6) Laitteen jäähdytysteho määritettynä jäähdytyskapasiteettina kilowatteina, kun jäähdytetään täydellä kuormituksella, 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 "moderate"), kuten liitteen I huomautuksessa VI on määritelty.7) Laitteen energiatehokkuuskerroin EER, kun jäähdytetään täydellä kuormituksella, 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 "moderate").8) Laitteen tyyppi: pelkkä jäähdytys, jäähdytys/lämmitys.9) Jäähdytystoiminto: ilmajäähdytteinen, vesijäähdytteinen.10) Lämmitystoiminnolla varustetun laitteen osalta lämmitysteho määritettynä lämmityskapasiteettina kilowatteina, kun lämmitetään täydellä kuormituksella, 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 + 7C), kuten liitteen I huomautuksessa X on määritelty.11) Lämmitystoiminnolla varustetun laitteen osalta lämmitystoiminnon energiatehokkuusluokka liitteen IV mukaisesti ilmaistuna asteikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä (olosuhteet T1 + 7C), kuten liitteen I huomautuksessa XI on määritelty. Jos laitteen lämmitystoiminto perustuu vastuselementtiin, lämpökertoimen COP on oltava 1.12) Tarvittaessa käyntiääni perustoiminnan aikana määritettynä direktiivin 86/594/ETY mukaisesti.13) Tavaran toimittajat voivat lisäksi sisällyttää kohtien 5-8 tietoihin muiden testiolosuhteiden perusteella saadut tiedot 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti määritettynä.Jos selostukseen sisältyy värillinen tai mustavalkoinen jäljennös merkinnästä, merkinnän jo sisältämiä tietoja ei tarvitse lisätä.Huomautus:Muiden kielten vastineet edellä esitetyille termeille on annettu liitteessä V.LIITE IIIPOSTIMYYNTI JA MUU ETÄMYYNTIPostimyyntiluetteloissa, tiedotteissa, kirjallisissa tarjouksissa, mainoksissa Internetissä tai muissa 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa sähköisissä viestimissä, on oltava seuraavat tiedot seuraavassa järjestyksessä:[Kuten liitteessä II]Huomautus:Muiden kielten vastineet edellä esitetyille termeille on annettu liitteessä V.LIITE IVLUOKITUS1. Energiatehokkuusluokka määritetään seuraavien taulukoiden mukaisesti, joissa energiatehokkuuskerroin EER on määritetty 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti olosuhteissa T1 ("moderate").Taulukko 1 - Ilmajäähdytteiset ilmastointilaitteet>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>Taulukko 2 - Vesijäähdytteiset ilmastointilaitteet>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2. Lämmitystoiminnon energiatehokkuusluokka määritetään seuraavien taulukoiden mukaisesti:joissa lämpökerroin COP on määritetty 2 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien testausmenettelyjen mukaisesti olosuhteissa T1 + 7C.Taulukko 3 - Ilmajäähdytteiset ilmastointilaitteet - lämmitystoiminto>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>Taulukko 4 - Vesijäähdytteiset ilmastointilaitteet - lämmitystoiminto>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>LIITE VMERKINNÄSSÄ JA SELOSTUKSESSA KÄYTETTÄVIEN TERMIEN KÄÄNNÖKSETEdellä annettujen suomenkielisten termien vastineet muilla yhteisön kielillä:>TAULUKON PAIKKA>


title: Komission direktiivi 2007/18/EY, annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007 , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY muuttamisesta tiettyjen laitosten poistamiseksi sen soveltamisalasta tai sisällyttämiseksi sen soveltamisalaan ja monenkeskisiltä kehityspankeilta saatavien saamisten käsittelemiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
               28.3.2007

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 87/9

      KOMISSION DIREKTIIVI 2007/18/EY,
   annettu 27 päivänä maaliskuuta 2007,
   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY muuttamisesta tiettyjen laitosten poistamiseksi sen soveltamisalasta tai sisällyttämiseksi sen soveltamisalaan ja monenkeskisiltä kehityspankeilta saatavien saamisten käsittelemiseksi
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon luottolaitosten liiketoiminnan aloittamisesta ja harjoittamisesta 14 päivänä kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/48/EY (1) (uudelleenlaadittu teksti) ja erityisesti sen 150 artiklan 1 kohdan d ja l alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Direktiivin 2006/48/EY 2 artiklassa luetellaan ne laitokset, jotka eivät kuulu kyseisen direktiivin soveltamisalaan.

               (2)

               Tanskan talous- ja elinkeinoministeriö on pyytänyt, että Dansk Landbrugs Realkreditfond poistettaisiin direktiivin 2006/48/EY 2 artiklassa olevasta luettelosta. Dansk Landbrugs Realkreditfondin oikeudellisen aseman ja erityisrakenteen tarkastelun perusteella sen poistaminen direktiivin 2006/48/EY 2 artiklasta on perusteltua. Tanskan talous- ja elinkeinoministeriö on lisäksi pyytänyt, että Danmarks Skibskreditfondin nimi muutetaan muotoon Danmarks Skibskredit A/S, koska kyseinen laitos on muuttanut nimeänsä.

               (3)

               Direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevassa 1 osan 20 kohdassa luetellaan sellaiset saamiset monenkeskisiltä kehityspankeilta, joihin sovelletaan 0 prosentin riskipainoa.

               (4)

               Maailmanpankki on pyytänyt rokotusohjelmien rahoittamiseksi perustetun kansainvälisen rahoitusvälineen puolesta, että viimeksi mainittu sisällytettäisiin direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevan 1 osan 20 kohtaan.

               (5)

               Rokotusohjelmien rahoittamiseksi perustettu kansainvälinen rahoitusväline on uudenlainen kansainvälinen kehitysyhteistyön rahoitusväline. Sen rahoitus perustuu valtiollisten avunantajien oikeudellisesti sitoviin maksuvelvoitteisiin (”avustuksiin”). Rokotusohjelmien rahoittamiseksi perustetun kansainvälisen rahoitusvälineen kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta lainaamilla varoilla rahoitetaan rokotusohjelmia maailman 70 köyhimmässä maassa. Rokotusohjelmien rahoittamiseksi perustettu kansainvälinen rahoitusväline toimii rokotteisiin ja immunisaatioon liittyvän maailmanlaajuisen kumppanuuden pankkina, joka hankkii varat, joita jaetaan avustuksina avustuskelpoisten kehitysmaiden rokotusohjelmiin. Rokotusohjelmien rahoittamiseksi perustettu kansainvälinen rahoitusväline ulkoistaa kaksi päätoimintoansa olemassa oleviin monikansallisiin yksiköihin: rahoitusta, varainhoitoa ja riskienhallintaa hoitaa Maailmanpankki ja ohjelmahallintoa ja sihteeristöä taasen rokotteisiin ja immunisaatioon liittyvä maailmanlaajuinen kumppanuus.

               (6)

               Rokotusohjelmien rahoittamiseksi perustetun kansainvälisen rahoitusvälineen riskiprofiili vastaa direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevan 1 osan 20 kohdassa lueteltuja monenkeskisiä kehityspankkeja, joten se voitaisiin sisällyttää liitteessä VI olevan 1 osan 20 kohtaan, jolloin siihen sovellettaisiin tässä säännöksessä säädettyä 0 prosentin riskipainoa.

               (7)

               Islamilainen kehityspankki on pyytänyt, että se sisällytettäisiin direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevan 1 osan 20 kohdassa olevaan luetteloon.

               (8)

               Islamilaisen kehityspankin ovat perustaneet 29:n pääosin muslimiväestöisen maan hallitukset, ja sen tarkoituksena on edistää talouden kehitystä ja sosiaalista edistystä jäsenvaltioissa ja muslimiyhteisöissä erikseen ja yhdessä sharia-lain sääntöjä noudattaen. Islamilainen kehityspankki voi edistää tätä tavoitetta millä tahansa toiminnalla. Sopimuksessa mainitaan erityisesti pääomasijoitukset, lainat, kaupan rahoittaminen ja tekninen apu.

               (9)

               Islamilaisen kehityspankin riskiprofiili vastaa direktiivin 2006/48/EY liitteessä VI olevassa 1 osan 20 kohdassa lueteltuja monenkeskisiä kehityspankkeja, joten se voitaisiin sisällyttää liitteessä VI olevan 1 osan 20 kohtaan, jolloin siihen sovellettaisiin tässä säännöksessä säädettyä 0 prosentin riskipainoa.

               (10)

               Sen vuoksi direktiiviä 2006/48/EY olisi muutettava.

               (11)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan pankkikomitean lausunnon mukaiset,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivi 2006/48/EY seuraavasti:

               1)

               Korvataan 2 artiklan neljäs luetelmakohta seuraavasti:

                           ”—

                           Tanskassa seuraaviin laitoksiin: ’Dansk Eksportfinansieringsfond’, ’Danmarks Skibskredit A/S’ ja ’ KommuneKredit; ’.”

               2)

               Korvataan liitteessä VI olevan 1 osan 20 kohta seuraavasti:

                           ”20.

                           Saamisiin seuraavilta monenkeskisiltä kehityspankeilta sovelletaan 0 prosentin riskipainoa:

                                       a)

                                       Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki,

                                       b)

                                       Kansainvälinen rahoitusyhtiö,

                                       c)

                                       Latinalaisen Amerikan kehityspankki,

                                       d)

                                       Aasian kehityspankki,

                                       e)

                                       Afrikan kehityspankki,

                                       f)

                                       Euroopan neuvoston kehityspankki,

                                       g)

                                       Pohjoismaiden investointipankki,

                                       h)

                                       Karibian alueen kehityspankki,

                                       i)

                                       Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki,

                                       j)

                                       Euroopan investointipankki,

                                       k)

                                       Euroopan investointirahasto,

                                       l)

                                       Monenkeskinen investointitakuulaitos,

                                       m)

                                       Rokotusohjelmien rahoittamiseksi perustettu kansainvälinen rahoitusväline, sekä

                                       n)

                                       Islamilainen kehityspankki.”

         2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2007. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisena nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.
   Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä lokakuuta 2007.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 27 päivänä maaliskuuta 2007.

            Komission puolesta

         Charlie McCREEVY

            Komission jäsen

      (1)  EUVL L 177, 30.6.2006, s. 1.


title: Komission direktiivi 2008/47/EY, tehty 8 päivänä huhtikuuta 2008 , aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/324/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               9.4.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 96/15

      KOMISSION DIREKTIIVI 2008/47/EY,
   tehty 8 päivänä huhtikuuta 2008,
   aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 75/324/ETY muuttamisesta sen mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä toukokuuta 1975 annetun neuvoston direktiivin 75/324/ETY (1), ja erityisesti sen 5 artiklan ja 10 artiklan 3 kohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Tekniikan kehittyminen ja uudet innovaatiot ovat johtaneet siihen, että markkinoille on tullut yhä enemmän teknisesti monimutkaisia ja ominaisuuksiltaan aikaisemmista poikkeavia aerosoleja. Direktiivin 75/324/ETY säännökset eivät kuitenkaan enää ole riittäviä näiden uusien aerosolien turvallisuuden korkean tason takaamiseksi. Uusien aerosolipakkausten yksilöllinen rakenne voi aiheuttaa turvallisuusriskejä, joita ei oteta huomioon direktiivin turvallisuuteen liittyvissä säännöksissä, jotka on laadittu tunnettuja perinteisiä aerosoleja varten. Siksi valmistajan on tarpeen tehdä vaara-analyysi kaikkien turvallisuusnäkökohtien ottamiseksi huomioon riittävällä tavalla.

               (2)

               Tarvittaessa vaara-analyysissä on otettava huomioon riski, joka aiheutuu aerosolipakkauksesta vapautuvan aineen hengittämisestä tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa, kun otetaan huomioon aerosolisuihkun pisarakoko ja kokojakauma sekä aerosolipakkauksen sisältämän aineen fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet, sillä pienten aerosolipisaroiden hengittäminen voi olla haitallista käyttäjän terveydelle tällaisissa käyttöolosuhteissa, vaikka aerosoli olisi asianmukaisesti luokiteltu ja merkitty vaarallisten valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 31 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/45/EY (2) säännösten mukaisesti.

               (3)

               Yksi jäsenvaltio on soveltanut direktiivin 75/324/ETY 10 artiklan suojalauseketta. Toteutettu suojatoimenpide on perusteltu aerosolipakkauksen sisältämien aineiden syttymisvaaran vuoksi tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.

               (4)

               Syttyvien aineosien nykyinen määritelmä ei ole riittävä turvallisuuden korkean tason takaamiseksi kaikissa tapauksissa. Vaikka joitakin aerosolin aineosia ei pidettäisikään ”syttyvinä” vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY (3) liitteessä VI lueteltujen kriteerien mukaisesti, ne voivat aiheuttaa syttymisen, kun aerosolia käytetään tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa. Lisäksi nykyiset syttyvyyteen liittyvät kriteerit koskevat vain kemiallisia aineita ja valmisteita, eikä niissä oteta riittävällä tavalla huomioon aerosolin erityisiä fysikaalisia ominaisuuksia tai käyttöolosuhteita.

               (5)

               Jotta saavutettaisiin mahdollisimman hyvä turvallisuuden taso ja otettaisiin huomioon aerosolien erityisominaisuudet, olisi uusissa kriteereissä aerosolien luokittelemiseksi syttyvyyden osalta otettava aineosien itsensä fysikaalisten ja kemiallisten ominaisuuksien lisäksi huomioon myös vaarat, jotka liittyvät aerosolien sisällön leviämiseen ja aerosolien erityisiin käyttöolosuhteisiin.

               (6)

               Voimassa olevassa direktiivissä 75/324/ETY edellytetään, että jokainen täytetty aerosoli on upotettava kuumaan vesihauteeseen sen tiiviyden ja murtolujuuden arvioimiseksi. Lämmölle herkät aerosolit eivät kuitenkaan kestä tällaista testausta. Tekniikan kehittyminen on tehnyt mahdolliseksi käyttää aerosolien murtolujuuden ja tiiviyden lopullisessa arvioinnissa muita koemenetelmiä, jotka takaavat saman turvallisuustason.

               (7)

               Voimassa olevassa direktiivissä 75/324/ETY säädetään, että direktiivin 6 artiklassa mainitun komitean suostumuksella on mahdollista käyttää säädetyn vesihaudekokeen sijasta muutakin koejärjestelyä, joka antaa vesihaudekokeen kanssa yhdenmukaiset tulokset. Tämä menettely näyttää kuitenkin olevan käytännössä erittäin raskas, eikä sitä siksi ole käytetty lainkaan. Jotta talouden toimijat voisivat hyödyntää tekniikan kehitystä niin, että nykyinen turvallisuuden taso ei vaarannu ja että tarvittava tekninen asiantuntemus taataan, on sen vuoksi tarpeen, että vaihtoehtoisten koemenetelmien hyväksyjinä ovat direktiivin 6 artiklassa tarkoitetun komitean sijasta asiaa käsittelevät toimivaltaiset viranomaiset, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä marraskuuta 1994 annetun direktiivin 94/55/EY (4) nojalla.

               (8)

               Turvallisuudesta on huolestuttu, sillä metalliset aerosolipakkaukset ovat saattaneet murtua tai vuotaa korkeissa lämpötiloissa, esimerkiksi auringon kuumentamissa autoissa. Siksi on tarpeen rajoittaa enimmäistäyttömäärä kaikentyyppisten aerosolien osalta samalle tasolle.

               (9)

               Ympäristön kannalta parhaita ja syttymättömiä ponneaineita ovat puristetut kaasut. Sellaisen aerosolipakkauksen, jonka ponneaineena on puristettu kaasu, paine kuitenkin tavallisesti alenee käyttöiän loppua kohti, mikä vähentää sisällön käytön tehokkuutta. Siksi puristettujen kaasujen käyttöä ponneaineena olisi edistettävä korottamalla aerosolipakkausten sisäistä enimmäispainetta siinä määrin kuin se on kuluttajan kannalta turvallista.

               (10)

               Direktiivi 75/324/ETY olisi sen vuoksi muutettava.

               (11)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat aerosoleja koskevan direktiivin mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivi 75/324/ETY tämän direktiivin liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 29 päivänä lokakuuta 2009. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.
   Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 29 päivästä huhtikuuta 2010 alkaen.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2008.

            Komission puolesta

         Günter VERHEUGEN

            Varapuheenjohtaja

      (1)  EYVL L 147, 9.6.1975, s. 40. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

      (2)  EYVL L 200, 30.7.1999, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1907/2006 (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1, oikaisu EUVL L 136, 29.5.2007, s. 3).

      (3)  EYVL 196, 16.8.1967, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/121/EY (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 850, oikaisu EUVL L 136, 29.5.2007, s. 281).

      (4)  EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2006/89/EY (EUVL L 305, 4.11.2006, s. 4).

      LIITE
      Muutetaan direktiivi 75/324/ETY seuraavasti:

                  1)

                  Lisätään 8 artiklaan 1 a kohta seuraavasti:
                  ”1 a.   Jos aerosoli sisältää liitteen 1.8 kohdassa tarkoitettuja syttyviä aineosia, mutta aerosolia ei pidetä ’syttyvänä’ tai ’erittäin helposti syttyvänä’ liitteessä olevassa 1.9 kohdassa vahvistettujen kriteerien mukaisesti, aerosolin sisältämän syttyvän aineen määrä on ilmoitettava selvästi merkinnöissä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla seuraavassa muodossa: ’X painoprosenttia sisällöstä syttyviä aineosia’.”

                  2)

                  Kumotaan 9 a artikla.

                  3)

                  Muutetaan liite seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 1.8 kohta seuraavasti:
                              ”1.8   Syttyvät aineosat
                              Aerosolit luokitellaan syttyviksi, jos ne sisältävät jonkin syttyväksi luokiteltavan aineosan, joita ovat:

                                          a)

                                          syttyvä neste, jolla tarkoitetaan nestettä, jonka leimahduspiste on enintään 93 °C,

                                          b)

                                          syttyvä kiinteä aine, jolla tarkoitetaan kiinteää ainetta tai seosta, joka on herkästi palava tai joka voi aiheuttaa palon tai edistää paloa kitkan seurauksena. Herkästi palavat kiinteät aineet ovat jauhemaisia, rakeisia tai tahnamaisia aineita tai seoksia, jotka ovat vaarallisia, jos ne syttyvät herkästi ollessaan lyhytaikaisessa kosketuksessa sytytyslähteen, kuten palavan tulitikun, kanssa ja jos liekki leviää nopeasti,

                                          c)

                                          syttyvä kaasu, jolla tarkoitetaan kaasuja tai kaasujen seoksia, joilla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C:n lämpötilassa ja 1,013 baarin vakiopaineessa.

                                    Tämä määritelmä ei kata pyroforisia, itsestään kuumenevia tai veden kanssa reagoivia aineita tai seoksia, koska näitä aineosia ei saa käyttää aerosoleissa.”

                              b)

                              Lisätään 1.9 kohta seuraavasti:
                              ”1.9   Syttyvät aerosolit
                              Tässä direktiivissä aerosolin katsotaan olevan ’syttymätön’, ’syttyvä’ tai ’erittäin helposti syttyvä’ sen kemiallisen palamislämmön ja syttyvien aineosien painoprosentin mukaan seuraavasti:

                                          a)

                                          Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos se sisältää 85 prosenttia tai enemmän syttyviä aineosia ja jos sen kemiallinen palamislämpö on 30 kJ/g tai suurempi.

                                          b)

                                          Aerosoli luokitellaan ’syttymättömäksi’, jos se sisältää korkeintaan 1 prosentin syttyviä aineosia ja jos sen kemiallinen palamislämpö on alle 20 kJ/g.

                                          c)

                                          Kaikille muille aerosoleille joko suoritetaan jäljempänä kuvailtu syttyvyysluokitusmenettely tai ne luokitellaan ’erittäin helposti syttyviksi’. Syttymisetäisyyskoe, suljetussa tilassa tapahtuvaa syttymistä testaava koe ja vaahdon syttyvyyskoe on suoritettava 6.3 kohdan mukaisesti.

                                    1.9.1   Syttyvät suihkeaerosolit
                              Suihkeaerosolit luokitellaan syttymisetäisyyskokeen tulosten perusteella ottaen huomioon niiden kemiallinen palamislämpö seuraavasti:

                                          a)

                                          Jos kemiallinen palamislämpö on alle 20 kJ/g:

                                                      i)

                                                      Aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 15 cm mutta < 75 cm.

                                                      ii)

                                                      Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 75 cm.

                                                      iii)

                                                      Jos syttymisetäisyyskokeessa ei tapahdu syttymistä, suoritetaan suljetussa tilassa tapahtuvaa syttymistä testaava koe, ja aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’, jos aikaekvivalentti on ≤ 300 s/m3 tai jos deflagraatiotiheys on ≤ 300 g/m3; muussa tapauksessa aerosoli luokitellaan ’syttymättömäksi’.

                                          b)

                                          Jos kemiallinen palamislämpö on ≥ 20 kJ/g, aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos syttyminen tapahtuu etäisyydellä, joka on ≥ 75 cm; muussa tapauksessa aerosoli luokitellaan ’syttyväksi’.

                                    1.9.2   Syttyvät vaahtoaerosolit
                              Vaahtoaerosolit luokitellaan vaahdon syttyvyyskokeen tulosten perusteella.

                                          a)

                                          Aerosoli luokitellaan ’erittäin helposti syttyväksi’, jos

                                                      i)

                                                      liekin korkeus on ≥ 20 cm ja palamisen kestoaika on ≥ 2 s
                                                      tai

                                                      ii)

                                                      liekin korkeus on ≥ 4 cm ja palamisen kestoaika on ≥ 7 s.

                                          b)

                                          Aerosoli, joka ei täytä a kohdan kriteerejä, luokitellaan ’syttyväksi’, jos liekin korkeus on ≥ 4 cm ja liekin kestoaika on ≥ 2 s.”

                              c)

                              Lisätään 1.10 kohta seuraavasti:
                              ”1.10   Kemiallinen palamislämpö
                              Kemiallinen palamislämpö ΔHc määritellään joko

                                          a)

                                          yleisesti tunnustettujen alan sääntöjen, jotka kuvaillaan esimerkiksi standardeissa, joita ovat ASTM D 240, ISO 13943 86.1–86.3 ja NFPA 30B, tai tieteellisen kirjallisuuden perusteella
                                          tai

                                          b)

                                          seuraavassa kuvatulla laskentamenetelmällä:

                                    Kemiallinen palamislämpö (ΔHc) kilojouleina grammaa kohti (kJ/g) on teoreettisen palamislämmön (ΔHcomb) ja palamishyötysuhteen, joka on tavallisesti vähemmän kuin 1,0 (tyypillinen palamishyötysuhde on 0,95 tai 95 %), tulo.
                              Useita aineosia sisältävän aerosolivalmisteen kemiallinen palamislämpö on yksittäisten aineosien painotettujen palamislämpöjen summa seuraavasti:

                              jossa:

                                          ΔHc

                                          =

                                          tuotteen kemiallinen palamislämpö (kJ/g);

                                          wi%

                                          =

                                          aineosan i massaosuus tuotteessa;

                                          ΔHc(i)

                                          =

                                          aineosan i spesifinen palamislämpö (kJ/g) tuotteessa.

                                    Jos kemiallista palamislämpöä käytetään parametrinä määriteltäessä aerosolin syttyvyyttä tämän direktiivin säännösten mukaisesti, aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on kuvailtava kemiallisen palamislämmön määrittelyssä käytetty menetelmä asiakirjassa, joka on pidettävä saatavilla jollakin yhteisön virallisella kielellä 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa, merkinnöissä ilmoitetussa osoitteessa.”

                              d)

                              Lisätään seuraava säännös kohdan 2 ”Yleiset säännökset” jälkeen ja ennen 2.1 kohtaa:
                              ”Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on suoritettava analyysit markkinoimiinsa aerosoleihin liittyvien vaarojen tunnistamiseksi sanotun kuitenkaan rajoittamatta syttyvyyden ja paineen aiheuttamiin vaaroihin liittyvien, liitteessä esitettyjen vaatimusten noudattamista. Tarvittaessa analyysissä on otettava huomioon riski, joka aiheutuu aerosolisuihkeen hengittämisestä tavallisissa tai kohtuullisesti ennakoitavissa käyttöolosuhteissa, kun otetaan huomioon suihkun pisaroiden kokojakauma sekä aerosolin sisältämien aineosien fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet. Tämän jälkeen markkinoille saattamisesta vastaavan on suunniteltava, valmistettava ja testattava aerosoli sekä laadittava tarvittaessa käyttöä koskevat ohjeet tehdyn analyysin perusteella.”

                              e)

                              Korvataan 2.2 kohdan b alakohta seuraavasti:

                                          ”b)

                                          jos aerosoli luokitellaan syttyväksi tai erittäin helposti syttyväksi 1.9 kohdan kriteerien mukaisesti:

                                                      —

                                                      direktiivin 67/548/ETY liitteessä II olevan mallin mukainen liekkiä kuvaava varoitusmerkki;

                                                      —

                                                      merkintä ’syttyvä’ tai ’erittäin helposti syttyvä’ aerosolin syttyvyysluokituksen mukaisesti.”

                              f)

                              Korvataan 2.3 kohdan a ja b alakohta seuraavasti:

                                          ”a)

                                          sisällöstä riippumatta sellaiset käyttöä koskevat varoitukset, jotka kertovat kuluttajalle tuotteen erityisistä vaaroista; jos aerosoliin liittyy erillinen käyttöohje, myös siinä on esitettävä käyttöä koskevat varoitukset;

                                          b)

                                          jos aerosoli luokitellaan syttyväksi tai erittäin helposti syttyväksi 1.9 kohdan kriteerien mukaisesti, merkinnöissä on esitettävä seuraavat varoitukset:

                                                      —

                                                      direktiivin 67/548/ETY liitteessä IV vahvistetut turvalausekkeet S2 ja S16;

                                                      —

                                                      ’Ei saa suihkuttaa avotuleen tai hehkuvaan aineeseen’.”

                              g)

                              Lisätään 2.4 kohta seuraavasti:
                              ”2.4   Nestefaasin tilavuus
                              Nestefaasin tilavuus 50 °C lämpötilassa saa olla enintään 90 prosenttia aerosolin nettotilavuudesta.”

                              h)

                              Korvataan 3.1.2 kohta seuraavasti:
                              ”3.1.2   Täyttö
                              Aerosolin paine ei saa olla 50 °C lämpötilassa suurempi kuin 12 baaria.
                              Kuitenkin jos aerosoli ei sisällä kaasua tai kaasujen seosta, jolla on tietty syttymisalue ilman kanssa 20 °C lämpötilassa ja 1,013 baarin vakiopaineessa, suurin sallittu paine 50 °C lämpötilassa on 13,2 baaria.”

                              i)

                              Poistetaan kohdat 3.1.3, 4.1.5 ja 4.2.4

                              j)

                              Korvataan 6.1.4 kohta seuraavasti:
                              ”6.1.4   Täytettyjen aerosolien lopputarkastus
                              6.1.4.1   Aerosolit on testattava jollakin seuraavista lopputarkastusmenetelmistä:
                              a)   Kuumavesihaudetesti
                              Jokainen täytetty aerosoli on upotettava kuumaan vesihauteeseen.

                                          i)

                                          Veden lämpötilan ja upotusajan on oltava sellaisia, että aerosolin paine saavuttaa sellaisen paineen, joka vastaa aerosolin sisällön lämpenemisestä tasaiseen 50 °C lämpötilaan aiheutuvaa painetta.

                                          ii)

                                          Aerosoli, jossa esiintyy näkyvä pysyvä muodonmuutos tai vuoto, on hylättävä.

                                    b)   Kuumatestausmenetelmät
                              Muita menetelmiä aerosolin sisällön kuumentamiseksi voidaan käyttää, jos niillä voidaan taata, että jokaisen täytetyn aerosolin paine ja lämpötila saavuttavat kuumavesihaudetestissä vaadittavat arvot ja että muodonmuutokset ja vuodot havaitaan samalla tarkkuudella kuin kuumavesihaudetestissä.
                              c)   Kylmätestausmenetelmät
                              Vaihtoehtoista kylmätestausmenetelmää voidaan käyttää lopputarkastuksessa, jos se on aerosolien kuumavesihaudetestin vaihtoehtoisesta menetelmästä direktiivin 94/55/EY liitteessä A olevassa 6.2.4.3.2.2 kohdassa vahvistettujen säännösten mukainen.
                              6.1.4.2   Sellaisten aerosolien lopputarkastuksessa, joiden sisällössä tapahtuu fysikaalinen tai kemiallinen muutos, joka muuttaa niiden paineominaisuuksia täytön ja ensimmäisen käyttökerran välillä, olisi käytettävä 6.1.4.1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja kylmätestausmenetelmiä.
                              6.1.4.3   Kun käytetään 6.1.4.1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuja testausmenetelmiä, on noudatettava seuraavia säännöksiä:

                                          a)

                                          Testausmenetelmän on oltava toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä.

                                          b)

                                          Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on jätettävä toimivaltaiselle viranomaiselle hyväksyntähakemus. Hakemukseen on liitettävä tekniset asiakirjat, joissa kuvaillaan menetelmä.

                                          c)

                                          Aerosolin markkinoille saattamisesta vastaavan on valvontaa varten pidettävä toimivaltaisen viranomaisen myöntämä hyväksyntä, menetelmän kuvaavat tekniset asiakirjat ja mahdolliset valvontakertomukset saatavilla 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa, merkinnöissä ilmoitetussa osoitteessa.

                                          d)

                                          Teknisten asiakirjojen on oltava laadittuina jollakin yhteisön virallisella kielellä tai saatavilla oikeaksi todistettuna jäljennöksenä.

                                          e)

                                          ’Toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan kussakin jäsenvaltiossa direktiivin 94/55/EY nojalla nimettyä viranomaista.”

                              k)

                              Lisätään 6.3 kohta seuraavasti:
                              ”6.3   Aerosolien syttyvyyskokeet
                              6.3.1   Suihkeaerosolien syttymisetäisyyskoe
                              6.3.1.1   Johdanto

                                          6.3.1.1.1

                                          Tässä testausohjeessa kuvaillaan menetelmä aerosolisuihkun syttymisetäisyyden määrittämiseksi, jotta voidaan arvioida siihen liittyvä palovaara. Aerosolia suihkutetaan syttymislähteen suuntaan eri etäisyyksiltä 15 cm:n välein, jotta voidaan havaita, syttyykö suihku ja palaako se jatkuvasti. Syttymisellä ja jatkuvalla palamisella tarkoitetaan sitä, että vakaa liekki palaa vähintään 5 sekunnin ajan. Syttymislähde on kaasupoltin, joka palaa sinisellä valaisemattomalla liekillä, jonka korkeus on 4–5 cm.

                                          6.3.1.1.2

                                          Tätä koetta sovelletaan aerosoleihin, joiden suihkunpituus on vähintään 15 cm. Aerosolituotteet, joiden suihkunpituus on alle 15 cm, kuten sellaiset, joista vapautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa tai joissa on annostusventtiili, eivät kuulu tämän kokeen soveltamisalaan. Aerosolituotteet, joista vapautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa, on testattava aerosolivaahdon syttyvyyskokeen mukaisesti.

                                    6.3.1.2   Välineet ja materiaalit

                                          6.3.1.2.1

                                          Kokeessa tarvitaan seuraavat välineet:

                                                      Vesihaude, jonka lämpötilana pidetään 20 °C

                                                      tarkkuus ± 1 °C

                                                      Kalibroitu laboratoriovaaka

                                                      tarkkuus ±.0,1 g

                                                      Kronometri (sekuntikello)

                                                      tarkkuus ± 0,2 s

                                                      Mitta-asteikko, kannatin ja pidike

                                                      senttimetriasteikko

                                                      Kaasupoltin, kannatin ja pidike

                                                      Lämpömittari

                                                      tarkkuus ± 1 °C

                                                      Kosteusmittari

                                                      tarkkuus ± 5 %

                                                      Painemittari

                                                      tarkkuus ± 0,1 bar

                                    6.3.1.3   Menettely
                              6.3.1.3.1   Yleiset vaatimukset

                                          6.3.1.3.1.1

                                          Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, minkä jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta.

                                          6.3.1.3.1.2

                                          Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista.

                                          6.3.1.3.1.3

                                          Koe suoritetaan vedottomassa ja tuulettuvassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia.

                                          6.3.1.3.1.4

                                          Jokainen aerosoli testataan seuraavasti:

                                                      a)

                                                      Kun aerosoli on täysinäinen, suoritetaan koko menettely niin, että kaasupolttimen etäisyys aerosolin suuttimesta on 15–90 cm.

                                                      b)

                                                      Kun aerosolin täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, tehdään yksi koe joko 15 cm:n etäisyydellä suuttimesta, jos täysinäisen aerosolin suihku ei syttynyt lainkaan, tai täysinäisen aerosolin suihkun syttymisetäisyydellä, johon on lisätty 15 cm.

                                          6.3.1.3.1.5

                                          Kokeen aikana aerosolipakkaus pidetään merkinnöissä annettujen ohjeiden mukaisessa asennossa. Syttymislähde asetetaan sen mukaisesti.

                                          6.3.1.3.1.6

                                          Koemenettelyssä suihku testataan 15 cm:n välein niin, että etäisyys aerosolin suuttimesta polttimen liekkiin on 15–90 cm. Tehokkuuden kannalta on järkevää tehdä ensimmäinen koe siten, että etäisyys suuttimesta liekkiin on 60 cm. Etäisyyttä pidennetään 15 cm, jos suihku syttyi etäisyyden ollessa 60 cm. Jos suihku ei syttynyt, kun suuttimen ja polttimen liekin etäisyys oli 60 cm, etäisyyttä pienennetään 15 cm. Menettelyn tarkoituksena on määrittää suurin aerosolin suuttimen ja polttimen liekin välinen etäisyys, jolla suihku palaa jatkuvasti, tai vahvistaa, että suihku ei syty, kun suuttimen ja liekin välinen etäisyys on 15 cm.

                                    6.3.1.3.2   Kokeen suorittaminen

                                          a)

                                          Vähintään kolme täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan ennen kutakin koetta (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä).

                                          b)

                                          Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan.

                                          c)

                                          Yksi aerosoli punnitaan ja paino kirjataan.

                                          d)

                                          Määritetään sisäpuolinen paine ja alkupurkautumismäärä lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi).

                                          e)

                                          Kaasupoltin asetetaan tasaiselle vaakasuoralle alustalle tai kiinnitetään kannattimeen pidikkeen avulla.

                                          f)

                                          Sytytetään kaasupoltin. Liekin on oltava valaisematon ja noin 4–5 cm korkea.

                                          g)

                                          Suuttimen aukko asetetaan vaaditulle etäisyydelle liekistä. Aerosoli testataan siinä asennossa, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi, esimerkiksi pystyasennossa tai ylösalaisin.

                                          h)

                                          Suuttimen aukko ja polttimen liekki asetetaan samalle tasolle huolehtien siitä, että aukko on oikein suunnattuna liekkiä kohti ja sopivalla tasolla (ks. kuva 6.3.1.1). Suihku suunnataan liekin ylemmän puoliskon läpi.
                                          Kuva 6.3.1.1

                                          i)

                                          Aerosolin ravistamiseen liittyviä yleisiä vaatimuksia on noudatettava.

                                          j)

                                          Käytetään aerosolin suutinta ja annetaan sisällön purkautua 5 sekunnin ajan, jos syttymistä ei tapahdu. Jos suihku syttyy, annetaan aerosolin purkautumisen jatkua ja mitataan palamisen kestoaika 5 sekunnin ajan syttymisestä.

                                          k)

                                          Merkitään syttymistulokset annettuun taulukkoon kaasupolttimen ja aerosolin välisen etäisyyden mukaan.

                                          l)

                                          Jos vaiheessa j ei tapahdu syttymistä, testataan syttyykö suihku, kun aerosoli on muissa asennoissa, esimerkiksi kun pystyasennossa käytettäväksi tarkoitettua aerosolia käytetään ylösalaisin.

                                          m)

                                          Toistetaan vaiheet g–l kahdesti (yhteensä 3 kertaa) samalla pakkauksella ja niin, että kaasupoltin ja aerosolin suutin ovat samalla etäisyydellä toisistaan.

                                          n)

                                          Koemenettely toistetaan kahdella muulla saman tuotteen aerosolipakkauksella niin, että kaasupolttimen ja aerosolin suuttimen välinen etäisyys on sama.

                                          o)

                                          Toistetaan koemenettelyn vaiheet g–n niin, että aerosolipakkauksen suuttimen ja kaasupolttimen liekin välinen etäisyys on alueella 15–90 cm sen mukaan, mikä oli kunkin kokeen tulos (ks. myös 6.3.1.3.1.4 ja 6.3.1.3.1.5).

                                          p)

                                          Jos syttymistä ei tapahdu, kun etäisyys on 15 cm, menettely päätetään niiden pakkausten osalta, jotka olivat kokeen alussa täysinäisiä. Menettely päättyy myös silloin, kun suihku syttyy ja palaa jatkuvasti etäisyyden ollessa 90 cm. Jos syttymistä ei tapahdu 15 cm:n etäisyydellä, kirjataan, että syttymistä ei tapahtunut. Muissa tapauksissa polttimen liekin ja aerosolin suuttimen välinen suurin etäisyys, jolla syttyminen ja jatkuva palaminen havaittiin, kirjataan syttymisetäisyydeksi.

                                          q)

                                          Lisäksi suoritetaan yksi koe kolmella aerosolipakkauksella, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellismäärästä. Nämä pakkaukset testataan niin, että aerosolin suuttimen ja polttimen liekin välinen etäisyys on täysinäisestä pakkauksesta tulevan suihkun syttymisetäisyys, johon on lisätty 15 cm.

                                          r)

                                          Aerosoli tyhjennetään 10–12 prosenttiin nimellispainosta enintään 30 sekunnin mittaisilla purkauksilla. Purkausten välillä pidetään vähintään 300 sekunnin tauko. Tänä väliaikana pakkaus pidetään vesihauteessa esivalmistelua varten.

                                          s)

                                          Toistetaan vaiheet g–n niiden aerosolipakkausten osalta, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, ja jätetään vaiheet l ja m suorittamatta. Tämä koe tehdään vain yhdessä asennossa (esim. pystyasennossa tai ylösalaisin), joka on sama, jossa syttyminen tapahtui (jos tapahtui) täysinäisten pakkausten kokeessa.

                                          t)

                                          Tulokset kirjataan taulukkoon 6.3.1.1, kuten jäljempänä esitetään.

                                    6.3.1.3.2.1   Kaikki kokeet tehdään vetokaapissa huoneessa, joka on mahdollista tuulettaa hyvin. Vetokaappia ja huonetta voidaan tuulettaa vähintään kolme minuuttia kunkin kokeen jälkeen. Palamistuotteiden hengittämisen ehkäisemiseksi on suoritettava kaikki tarvittavat varotoimenpiteet.
                              6.3.1.3.2.2   Aerosolipakkaukset, joiden täyttöaste on 10–12 prosenttia nimellispainosta, testataan vain kerran. Tulostaulukossa mainitaan vain yksi tulos pakkausta kohden.
                              6.3.1.3.2.3   Kun testaus siinä asennossa, jossa aerosoli on tarkoitettu käytettäväksi, antaa negatiivisen tuloksen, koe toistetaan asennossa, jossa pakkaus todennäköisimmin antaa positiivisen tuloksen.
                              6.3.1.4   Tulosten arviointimenetelmä
                              6.3.1.4.1   Kaikki tulokset kirjataan. Taulukossa 6.3.1.1 esitetään käytettävän ’tulostaulukon’ malli.
                              Taulukko 6.3.1.1

                                          Päivämäärä

                                          Lämpötila … °C
                                          Suhteellinen kosteus … %

                                          Tuotteen nimi

                                          Nettomäärä

                                          Pakkaus 1

                                          Pakkaus 2

                                          Pakkaus 3

                                          Täyttöaste alussa

                                          %

                                          %

                                          %

                                          Aerosolin etäisyys

                                          Koe

                                          1

                                          2

                                          3

                                          1

                                          2

                                          3

                                          1

                                          2

                                          3

                                          15 cm

                                          Syttyikö?
                                          K tai E

                                          30 cm

                                          Syttyikö?
                                          K tai E

                                          45 cm

                                          Syttyikö?
                                          K tai E

                                          60 cm

                                          Syttyikö?
                                          K tai E

                                          75 cm

                                          Syttyikö?
                                          K tai E

                                          90 cm

                                          Syttyikö?
                                          K tai E

                                          Huomiot – myös pakkauksen asento

                                    6.3.2   Syttymiskoe suljetussa tilassa
                              6.3.2.1   Johdanto
                              Tässä testausohjeessa kuvaillaan menetelmä, jolla arvioidaan aerosoleista purkautuvien tuotteiden syttyvyyttä, joka johtuu niiden alttiudesta syttyä suljetussa tai rajoitetussa tilassa. Aerosolin sisältö suihkutetaan lieriömäiseen koeastiaan, jossa on palava kynttilä. Jos havaittava syttyminen tapahtuu, kulunut aika ja purkautunut määrä kirjataan.
                              6.3.2.2   Välineet ja materiaalit
                              6.3.2.2.1   Kokeessa tarvitaan seuraavat välineet:

                                          Kronometri (sekuntikello)

                                          tarkkuus ± 0,2 s

                                          Vesihaude, joka pidetään 20 °C lämpötilassa

                                          tarkkuus ± 1 °C

                                          Kalibroitu laboratoriovaaka

                                          tarkkuus ± 0,1 g

                                          Lämpömittari

                                          tarkkuus ± 1 °C

                                          Kosteusmittari

                                          tarkkuus ± 5 %

                                          Painemittari

                                          tarkkuus ± 0,1 bar

                                          Lieriömäinen koeastia

                                          jäljempänä olevan kuvauksen mukainen

                                    6.3.2.2.2   Koevälineiden valmistelu
                              6.3.2.2.2.1   Lieriömäinen astia, jonka tilavuus on noin 200 dm3, läpimitta noin 600 mm ja pituus noin 720 mm ja joka on toisesta päästä avoin, on valmisteltava seuraavasti:

                                          a)

                                          Astian avoimeen päähän sovitetaan sulkujärjestelmä, joka koostuu saranoidusta kannesta, tai

                                          b)

                                          sulkujärjestelmänä voidaan käyttää muovikalvoa, jonka paksuus on 0,01–0,02 mm. Jos kokeessa käytetään muovikalvoa, on toimittava seuraavan kuvauksen mukaisesti: Kalvo pingotetaan lieriön avoimen pään yli ja kiinnitetään kuminauhalla. Nauhan lujuuden on oltava sellainen, että kun se on asetettu kyljellään olevan lieriön ympärille, se venyy ainoastaan 25 mm, kun 0,45 kg:n paino kiinnitetään sen alimpaan kohtaan. Kalvoon leikataan 25 mm:n mittainen viillos, joka alkaa 50 mm:n etäisyydeltä lieriön reunasta. Kalvon on oltava pingottunut.

                                          c)

                                          Lieriön toiseen päähän porataan reikä, jonka läpimitta on 50 mm ja etäisyys reunasta 100 mm siten, että reikä on ylimpänä, kun astia on kyljellään valmiina koetta varten (Kuvio 6.3.2.1).
                                          Kuvio 6.3.2.1

                                          d)

                                          Metalliselle kannattimelle, jonka koko on 200 ×× 200 mm, asetetaan parafiinivahakynttilä, jonka läpimitta on 20–40 mm ja korkeus 100 mm. Kynttilä vaihdetaan, kun sen korkeus on alle 80 mm. Kynttilän liekki suojataan suihkun vaikutukselta ohjauslevyllä, jonka leveys on 150 mm ja korkeus 200 mm. Tähän sisältyy 45 asteen kulmaan kallistettu osa, joka on 150 mm:n korkeudella ohjauslevyn alareunasta (Kuvio 6.3.2.2).
                                          Kuvio 6.3.2.2

                                          e)

                                          Metalliselle kannattimelle asetettu kynttilä on sijoitettava lieriön päiden puoliväliin (Kuvio 6.3.2.3).
                                          Kuvio 6.3.2.3

                                          f)

                                          Lieriö sijoitetaan maahan tai kannattimelle paikkaan, jonka lämpötila on 15–25 °C. Testattava tuote suihkutetaan lieriöön, jonka tilavuus on noin 200 dm3 ja jossa on syttymislähde.

                                    6.3.2.2.2.2   Yleensä tuote vapautuu aerosolipakkauksesta 90 asteen kulmassa pakkauksen pystyakseliin nähden. Kuvattu järjestely ja menettely koskevat tämäntyyppistä aerosolituotetta. Kun kyseessä ovat epätavallisesti toimivat aerosolit (esim. pystyakselin suuntaisesti suihkutettavat aerosolit), on tarpeen kirjata muutokset laitteissa ja menettelyissä hyvän laboratoriokäytännön mukaisesti, esimerkiksi noudattaen standardia ISO/IEC 17025:1999 Testaus- ja kalibrointilaboratorioiden pätevyys. Yleiset vaatimukset (General Requirements for the Competence of Testing and Calibration Laboratories).
                              6.3.2.3   Menettely
                              6.3.2.3.1   Yleiset vaatimukset

                                          6.3.2.3.1.1

                                          Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, jonka jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta.

                                          6.3.2.3.1.2

                                          Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista.

                                          6.3.2.3.1.3

                                          Kokeet suoritetaan vedottomassa ja tuuletettavassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia.

                                    6.3.2.3.2   Kokeen suorittaminen

                                          a)

                                          Vähintään kolme täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä).

                                          b)

                                          Mitataan tai lasketaan lieriön tosiasiallinen tilavuus (dm3).

                                          c)

                                          Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan.

                                          d)

                                          Määritetään sisäpuolinen paine ja alkupurkautumismäärä lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi).

                                          e)

                                          Yksi aerosolipakkaus punnitaan ja paino kirjataan.

                                          f)

                                          Sytytetään kynttilä ja asetetaan sulkujärjestelmä (kansi tai muovikalvo) paikoilleen.

                                          g)

                                          Asetetaan aerosolin suuttimen aukko 35 mm:n etäisyydelle lieriön sisäänmenoaukon keskustasta, tai lähemmäs, jos kyseessä on laajasuihkuinen tuote. Käynnistetään kronometri (sekuntikello) ja tuotteen käyttöohjeita noudattaen suunnataan suihku kohti vastakkaisen päädyn (kansi tai muovikalvo) keskustaa. Aerosoli testataan siinä asennossa, jossa se on tarkoitettu käytettäväksi, esimerkiksi pystyasennossa tai ylösalaisin.

                                          h)

                                          Suihkutetaan aerosolia kunnes syttyminen tapahtuu. Pysäytetään kronometri ja kirjataan kulunut aika. Punnitaan aerosoli uudelleen ja kirjataan paino.

                                          i)

                                          Tuuletetaan ja puhdistetaan lieriö ja poistetaan sieltä kaikki jäännökset, jotka voivat vaikuttaa seuraaviin kokeisiin. Annetaan tarvittaessa lieriön jäähtyä.

                                          j)

                                          Suoritetaan koemenettelyn vaiheet d–i kahdella muulla saman tuotteen aerosolilla (yhteensä kolme koetta; kukin aerosoli testataan vain kerran).

                                    6.3.2.4   Tulosten arviointimenetelmä
                              6.3.2.4.1   Kokeesta on laadittava raportti, joka sisältää seuraavat tiedot:

                                          a)

                                          testattu tuote ja sen viitetiedot

                                          b)

                                          aerosolin sisäpuolinen paine ja purkautumismäärä

                                          c)

                                          koehuoneen lämpötila ja suhteellinen ilmankosteus

                                          d)

                                          kunkin kokeen osalta purkautumisaika (sekunteina), joka tarvitaan syttymisen aikaansaamiseksi (jos tuote ei syty, maininta siitä)

                                          e)

                                          kussakin kokeessa suihkutetun tuotemäärän paino (grammoina)

                                          f)

                                          lieriön tosiasiallinen tilavuus (dm3).

                                    6.3.2.4.2.   Syttymisen aikaekvivalentti (teq) yhdessä kuutiometrissä voidaan laskea seuraavasti:

                              6.3.2.4.3   Deflagraatiotiheys (Ddef), joka tarvitaan syttymisen aikaansaamiseksi kokeessa, voidaan myös laskea seuraavasti:

                              6.3.3   Aerosolivaahdon syttyvyyskoe
                              6.3.3.1   Johdanto
                              6.3.3.1.1   Tässä testausohjeessa kuvataan menetelmä vaahdon, geelin tai tahnan muodossa purkautuvan aerosolin syttyvyyden määrittämiseksi. Aerosolia, josta purkautuu vaahtoa, geeliä tai tahnaa, suihkutetaan (noin 5 grammaa) kellonlasille, ja syttymislähde (kynttilä, vahasytyke, tulitikku tai sytytin) asetetaan kellonlasin alareunaan vaahdon, geelin tai tahnan mahdollisen syttymisen ja jatkuvan palamisen testaamiseksi. Palaminen on jatkuvaa, jos liekki palaa vähintään 2 sekunnin ajan ja on vähintään 4 cm korkea.
                              6.3.3.2   Välineet ja materiaalit
                              6.3.3.2.1   Kokeessa tarvitaan seuraavat välineet:

                                          Mitta-asteikko, kannatin ja pidike

                                          senttimetriasteikko

                                          Tulenkestävä kellonlasi, jonka läpimitta on noin 150 mm

                                          Kronometri (sekuntikello)

                                          tarkkuus ± 0,2 s

                                          Kynttilä, kapea vahasytyke, tulitikku tai sytytin

                                          Kalibroitu laboratoriovaaka

                                          tarkkuus ± 0,1 g

                                          Vesihaude, jonka lämpötilana pidetään 20 C

                                          tarkkuus ± 1 °C

                                          Lämpömittari

                                          tarkkuus ± 1 °C

                                          Kosteusmittari

                                          tarkkuus ± 5 %

                                          Painemittari

                                          tarkkuus ± 0,1 bar

                                    6.3.3.2.2   Kellonlasi asetetaan tulenkestävälle alustalle vedottomaan ympäristöön, joka voidaan tuulettaa kunkin kokeen jälkeen. Mitta-asteikko sijoitetaan tarkalleen kellonlasin taakse ja pidetään pystysuorassa kannattimen ja pidikkeen avulla.
                              6.3.3.2.3   Mitta-asteikko sijoitetaan siten, että sen alkupää on vaakatasossa samalla tasolla kuin kellonlasin alareuna.
                              6.3.3.3   Menettely
                              6.3.3.3.1   Yleiset vaatimukset

                                          6.3.3.3.1.1

                                          Ennen koetta jokainen aerosoli on esivalmisteltava, jonka jälkeen sisällön on annettava purkautua noin yhden sekunnin ajan. Tämän toimenpiteen tarkoituksena on poistaa mahdollinen epähomogeeninen aine nousuputkesta.

                                          6.3.3.3.1.2

                                          Käyttöohjeita on noudatettava tarkasti esimerkiksi siltä osin, onko aerosoli tarkoitettu käytettäväksi pystyasennossa vai ylösalaisin. Jos aerosolia on ravistettava, sitä ravistetaan juuri ennen kokeen suorittamista.

                                          6.3.3.3.1.3

                                          Kokeet suoritetaan vedottomassa ja tuuletettavassa ympäristössä, jonka lämpötila on 20 °C ± 5 °C ja suhteellinen kosteus 30–80 prosenttia.

                                    6.3.3.3.2   Kokeen suorittaminen

                                          a)

                                          Vähintään neljä täysinäistä aerosolipakkausta tuotetta kohti valmistellaan vesihauteessa lämpötilaan 20 °C ± 1 °C niin, että vähintään 95 prosenttia aerosolista on upotettuna veteen vähintään 30 minuutin ajan ennen kutakin koetta (jos aerosoli on kokonaan veden alla, 30 minuutin käsittely on riittävä).

                                          b)

                                          Yleisiä vaatimuksia on noudatettava. Ympäristön lämpötila ja suhteellinen kosteus kirjataan.

                                          c)

                                          Määritetään sisäpuolinen paine lämpötilassa 20 °C ± 1 °C (viallisten ja vajaiden aerosolien poistamiseksi).

                                          d)

                                          Mitataan tutkittavan aerosolituotteen purkautumis- tai virtausmäärä, jotta kokeessa annostellun tuotteen määrä voidaan määrittää tarkasti.

                                          e)

                                          Yksi aerosoleista punnitaan ja paino kirjataan.

                                          f)

                                          Mitatun purkautumis- tai virtausmäärän perusteella ja valmistajan ohjeita noudattaen annetaan tuotetta purkautua noin 5 g puhtaan kellonlasin keskelle; tarkoituksena on saada aikaan keko, jonka korkeus on enintään 25 mm.

                                          g)

                                          Asetetaan 5 sekunnin kuluessa purkautumisen päättymisestä syttymislähde näytteen alareunalle ja käynnistetään samanaikaisesti kronometri (sekuntikello). Tarvittaessa syttymislähde poistetaan näytteen reunasta noin kahden sekunnin kuluttua, jotta voidaan havaita selvästi, onko syttyminen tapahtunut. Jos näytteen syttymistä ei ole havaittavissa, asetetaan syttymislähde uudelleen näytteen reunalle.

                                          h)

                                          Jos syttyminen tapahtuu, kirjataan seuraavat tiedot:

                                                      i)

                                                      Liekin suurin korkeus senttimetreinä kellonlasin alareunan yläpuolella

                                                      ii)

                                                      Palamisen kestoaika sekunteina

                                                      iii)

                                                      Aerosolipakkaus kuivataan ja punnitaan, minkä jälkeen lasketaan purkautuneen tuotemäärän paino.

                                          i)

                                          Koealue tuuletetaan heti kunkin kokeen jälkeen.

                                          j)

                                          Jos syttymistä ei tapahdu, ja annosteltu tuote pysyy vaahdon tai tahnan muodossa koko käyttöajan, toistetaan vaiheet e–i. Tuotteen annetaan seistä 30 sekuntia, 1 minuutin, 2 minuuttia tai 4 minuuttia ennen syttymislähteen käyttämistä.

                                          k)

                                          Toistetaan vaiheet e–j kahdesti samalla aerosolipakkauksella (yhteensä 3 koetta).

                                          l)

                                          Toistetaan vaiheet e–k kahdella muulla saman tuotteen aerosolipakkauksella (yhteensä 3 pakkausta).

                                    6.3.3.4   Tulosten arviointimenetelmä
                              6.3.3.4.1   Kokeesta on laadittava raportti, joka sisältää seuraavat tiedot:

                                          a)

                                          syttyykö tuote

                                          b)

                                          liekin suurin korkeus senttimetreinä

                                          c)

                                          palamisen kestoaika sekunteina

                                          d)

                                          testatun tuotteen paino.”


Avis juridique important

|

31980L0781

Neuvoston direktiivi 80/781/ETY, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1980, vaarallisten valmisteiden (liuottimien) luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 73/173/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 229 , 30/08/1980 s. 0057 - 0062 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 10 s. 0244  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 9 s. 0150  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 10 s. 0244  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 11 s. 0065  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 11 s. 0065

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 22 päivänä heinäkuuta 1980,vaarallisten valmisteiden (liuottimien) luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 73/173/ETY muuttamisesta (80/781/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon edustajakokouksen lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2)sekä katsoo, ettäväestön ja erityisesti henkilöiden, jotka työssään tai vapaa-aikanaan ovat usein kosketuksissa vaarallisia liuottimia sisältävien valmisteiden kanssa, suojelun parantamiseksi on tarpeen laajentaa vaarallisten valmisteiden (liuottimien) luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 4 päivänä kesäkuuta 1973 annetun direktiivin 73/173/ETY(3) soveltamisalaa,tulevaisuudessa direktiiviä sovelletaan liuottimien keskinäisten seosten lisäksi myös liuottimien ja muiden kuin vaarallisten aineiden seoksiin, jotka on tarkoitettu käytettäviksi liuottimina; lisäksi sen soveltamisalaa laajennetaan syövyttäviin, ärsyttäviin, helposti syttyviin ja syttyviin liuottimiin,on tarpeen tarkemmin rajata tämän direktiivin soveltamisala suhteessa muihin direktiiveihin, jotka koskevat myös liuottimia sisältäviä tuotteita,lisäksi päällysmerkintöjä, pakkauksen mittoja ja vaaraa osoittavien eri merkkien nimiä koskevat säännökset olisi yhdenmukaistettava vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin 67/548/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 79/831/ETY(5), kanssa, jadirektiiviä 73/173/ETY muutetaan ja täydennetään sen 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaKorvataan direktiivin 73/173/ETY 1-10 artikla seuraavasti:" 1 artikla1. Tämä direktiivi koskee:seuraavien valmisteiden- luokitusta,- pakkaamista,- merkintöjä,jotka saatetaan markkinoille jäsenvaltiossa tai yhteisössä, ja joita pidetään 2 artiklassa tarkoitettuina vaarallisina valmisteina:a) valmisteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi liuottimina ja jotka sisältävät ainoastaan liitteessä lueteltuja aineita, mukaan lukien valmisteet, jotka sisältävät 2 artiklan 5 kohdassa määriteltyjä epäpuhtauksia tai lisäaineita;b) valmisteet, jotka on tarkoitettu käytettäviksi liuottimina ja jotka sisältävät liitteessä lueteltujen aineiden lisäksi 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin 67/548/ETY, jäljempänä "27 päivänä kesäkuuta 1967 annettu direktiivi", 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja erittäin helposti syttyviksi, helposti syttyviksi tai syttyviksi luokiteltuja nestemäisiä aineita ja/tai mainitun direktiivin kyseisessä artiklassa tarkoitettuja muita kuin vaarallisia aineita.2. Tätä direktiiviä ei sovelleta kosmeettisiin valmisteisiin, joista säädetään kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetussa neuvoston direktiivissä 76/768/ETY(1).(1) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 169.3. Tätä direktiiviä ei myöskään sovelleta:a) lääkkeisiin, huumausaineisiin, radioaktiivisiin valmisteisiin, elintarvikkeisiin ja rehuihin;b) elintarvikkeiden ja rehujen lisäaineisiin, lannoitteisiin, torjunta-aineisiin sekä maaleihin, lakkoihin, painomusteisiin, liimoihin ja sen kaltaisiin tuotteisiin, joista määrätään näiden valmisteiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevissa voimassa olevissa yhteisön direktiiveissä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa edellä tarkoitetuissa direktiiveissä viitataan erikseen tähän direktiiviin;c) vaarallisten valmisteiden (liuottimien) kuljetuksiin rautateitse, maanteitse, vesi- tai ilmateitse;d) räjähdys- ja ilotulitustarkoituksiin markkinoille saatettuihin ammuksiin ja räjähteisiin;e) vaarallisiin valmisteisiin, jotka viedään kolmansiin maihin;f) kauttakuljetettaviin, tullin tarkastamiin valmisteisiin silloin, kun niiden koostumusta ei muuteta;g) jätteinä oleviin aineisiin, joista säädetään jätteistä 15 päivänä heinäkuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivissä 75/442/ETY(2) sekä myrkyllistä ja vaarallisista jätteistä 20 päivänä maaliskuuta 1978 annetussa neuvoston direktiivissä 78/319/ETY(3).(2) EYVL N:o L 194, 25.7.1975, s. 39(3) EYVL N:o L 84 , 31.3.1978, s.43.4. Tämän direktiivin 4-6 artiklaa ei sovelleta puristettuihin, nesteytettyihin ja paineessa liuotettuihin kaasumaisiin valmisteisiin lukuun ottamatta aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä toukokuuta 1975 annetussa neuvoston direktiivin 75/324/ETY(4) 2 artiklassa määriteltyjä aerosoleja.(4) EYVL N:o L 147, 9.6.1975, s. 405. Tähän direktiiviin sovelletaan 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin 2 artiklan määritelmiä, lukuun ottamatta sen 1 kohdan c ja d alakohdan ja 2 kohdan k alakohdan määritelmiä.2 artikla1. Liuottimina käytetyt, 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetussa direktiivissä tarkoitetut vaaralliset aineet jaetaan luokkiin ja alaluokkiin liitteen mukaisesti.Erittäin myrkylliset ja myrkylliset aineet sisältyvät luokkaan I ja haitalliset aineet luokkaan II. Kullekin alaluokalle on annettu seuraavassa taulukossa esiintyvä luokitusindeksi I1 sekä vapautusindeksi I2 :>TAULUKON PAIKKA>2. Myrkyllisinä pidetään valmisteita, jotka sisältävät yhtä tai useampaa liitteessä mainituista aineista, jos tuotteiden kokonaismäärä, joka saadaan kertomalla valmisteen sisältämien eri myrkyllisten aineiden painoprosenttiosuudet vastaavilla I1-indekseillä, on yli 500, toisin sanoen:Ó [P × I1 ] ⟩ 500jossa P on kunkin valmisteen sisältämän aineen prosenttiosuus painosta ja I1 on aineen luokkaa vastaava indeksi.3. Haitallisina pidetään valmisteita, jotka sisältävät yhtä tai useampaa liitteessä mainituista aineista,a) jos 2 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden kokonaismäärä on enintään 500, toisin sanoenÓ [P × I1] ≤ 500jab) jos tuotteiden kokonaismäärä, joka saadaan kertomalla valmisteen sisältämien eri myrkyllisten aineiden painoprosenttiosuudet vastaavilla I2-indekseillä, on yli 100, toisin sanoen:Ó [P × I1] ⟩ 100jossa P on kunkin valmisteen sisältämän aineen prosenttiosuus painosta sekä I1 ja I2 ovat aineen luokkaa vastaavat indeksit.4. Myrkyllisiksi tai haitallisiksi ei luokitella valmisteita, jotka sisältävät yhtä tai useampaa liitteessä mainituista tuotteista, jos tuotteiden kokonaismäärä, joka saadaan kertomalla valmisteen sisältämien eri myrkyllisten tai haitallisten aineiden painoprosenttiosuudet vastaavilla I2-indekseillä, on enintään 100, toisin sanoen:Ó [P × I1 ] ≤ 100jossa P on kunkin valmisteen sisältämän aineen prosenttiosuus painosta ja I2 on aineen luokkaa vastaava indeksi.5. Tässä direktiivissä tarkoitetuista valmisteista ei oteta huomioon liitteessä mainittuja epäpuhtauksina tai lisäaineina esiintyviä aineita, joiden yksittäinen pitoisuus on alle:- 0,2 painoprosenttia kuuluessaan luokkaan I,- 1 prosenttia kuuluessaan luokkaan II,- 2 prosenttia ärsyttäviksi luokiteltujen aineiden osalta.Epäpuhtauksina tai lisäaineina pidetään seuraavia aineita, joita ei mainita tämän direktiivin liitteessä, mutta jotka sisältyvät 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteeseen I:- erittäin myrkyllisiksi tai myrkyllisiksi luokitellut, kuten luokkaan I/a kuuluvat aineet,- haitallisiksi luokitellut, kuten luokkaan II/a kuuluvat aineet.6. Valmisteita pidetään:a) syövyttävinä:niiden sisältäessä yhtä tai useampaa liitteessä syövyttäväksi luokiteltua ainetta yksittäisenä pitoisuutena, joka ei ylitä liitteessä vahvistettuja rajoja tai joiden kokonaispitoisuus ylittää mainitussa liitteessä vahvistetut rajat;b) ärsyttävinä:niiden sisältäessä yhtä tai useampaa liitteessä joko ärsyttäväksi tai syövyttäväksi luokiteltua ainetta yksittäisenä pitoisuutena, joka ei ylitä liitteessä vahvistettuja rajoja tai joiden kokonaispitoisuus ylittää mainitussa liitteessä vahvistetut rajat7. Erittäin helposti syttyvinä pidetään:nestemäisessä muodossa olevia valmisteita, joiden leimahduspiste on 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteen V osassa esitettyjen koemenettelyjen mukaisesti määritettynä alle 0 °C ja joiden kiehumispiste on alle 35 °C.8. Helposti syttyvinä pidetään:nestemäisessä muodossa olevia valmisteita, joiden leimahduspiste on 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteen V osassa esitettyjen koemenettelyjen mukaisesti määritettynä alle 21 °C.9. Syttyvinä pidetään:nestemäisessä muodossa olevia valmisteita, joiden leimahduspiste on välillä 21-55 °C yhden edellä mainitun koemenettelyn mukaisesti määritettynä.10. Aerosolien muodossa oleviin aineisiin sovelletaan direktiivin 75/324/ETY liitteen 1.8 kohdassa ja 2.2 kohdan c alakohdassa esitettyjä syttyvyysperusteita koskevia määräyksiä.3 artiklaJäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaarallisia aineita (liuottimia) ei voida saattaa markkinoille, elleivät ne vastaa tämän direktiivin ja sen liitteen säännöksiä ja määräyksiä.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaarallisia aineita (liuottimia) ei voida saattaa markkinoille, elleivät niiden pakkaukset ja sulkimet täytä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin 15 artiklan vaatimuksia.5 artikla1. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 2 artiklan mukaisesti luokiteltuja vaarallisia valmisteita ei voida saattaa markkinoille, elleivät niiden pakkausten päällysmerkinnät täytä jäljempänä esitettyjä vaatimuksia.2. Kaikkiin 2 artiklan mukaan vaarallisina pidettävien valmisteiden pakkauksiin on merkittävä helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla seuraavat tiedot:a) valmisteen kauppanimi tai nimitys;b) - erittäin myrkyllisen aineen tai myrkyllisten aineiden, joita on yli 0,2 prosenttia, kemiallinen nimi ja pitoisuus prosentteina seuraavan jaottelun mukaisesti:pitoisuus ≤ 1 prosenttia1 ⟨ pitoisuus ≤ 5 prosenttia5 ⟨ pitoisuus ≤ 20 prosenttia20 ⟨ pitoisuus ≤ 50 prosenttiapitoisuus ⟩ 50 prosenttiaaineen tai aineiden nimen mainitseminen ja prosenttiosuuden ilmoittaminen ei kuitenkaan ole välttämätöntä jos valmiste ei ole myrkyllinen eikä haitallinen,- haitallisen aineen tai haitallisten aineiden kemialliset nimet esiintyessään pitoisuuksina, jotka ovat yli seuraavien arvojen:- 3 painoprosenttia luokkaan II a kuuluville aineille- 6 painoprosenttia luokkaan II b kuuluville aineille- 10 painoprosenttia luokkaan II c kuuluville aineille- 20 painoprosenttia luokkaan II d kuuluville aineilleKemiallisen nimen ilmoittaminen ei kuitenkaan ole välttämätöntä jos valmiste ei ole myrkyllinen eikä haitallinen,- syövyttävän aineen tai syövyttävien aineiden kemiallinen nimi niiden esiintyessä pitoisuuksina, jotka ovat yli liitteessä vahvistettujen alimpien rajojen,- ärsyttävän aineen tai ärsyttävien aineiden kemiallinen nimi, kun niihin liitetään 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteessä I esitetyt vaaraa osoittavat vakiolausekkeet R 42, R 43 tai R 42/43 ja kun niiden pitoisuus on yli liitteessä vahvistettujen raja-arvojen,- maininta "ärsyttäviä liuottimia", jos valmiste sisältää muita ärsyttäviä aineita kuin edellisessä luetelmakohdassa määritellyt pitoisuutena, joka on yli liitteessä vahvistetun raja-arvon; tämä maininta ei ole välttämätön, jos valmiste on jo luokiteltu syövyttäväksi.Kemiallisen nimen on sisällyttävä johonkin 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteen I luettelossa olevista nimikkeistä.Maininta aineen tai aineiden kemiallisesta nimestä ei ole välttämätön, jos valmiste luokitellaan yksinomaan helposti syttyväksi tai syttyväksi;c) valmistajan tai muun henkilön, joka saattaa kyseisen valmisteen markkinoille, nimet ja osoitteet;d) merkit, joista säädetään tässä direktiivissä sekä tiedot valmistetta koskevista 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin 16 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisista ja sen liitteeseen V liittyvistä vaaroista ja aerosolien muodossa olevia valmisteita koskevista direktiivin 75/324/ETY liitteen 1.8 kohdan ja 2.2 kohdan c alakohdan mukaisesta syttyvyysvaarasta;e) valmisteen käyttöön liittyviä erityisiä vaaroja koskevat vakiolausekkeet;f) tuotteen käyttöön liittyviä turvallisuustoimenpiteitä koskeva vakiolauseke tai vakiolausekkeet.3. Erityisvaaroja koskevien tietojen on oltava 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteen III tietojen mukaisia ja valmistajan tai muun kyseisen valmisteen markkinoille saattavan henkilön antamia.Lausekkeista ei tarvitse mainita enempää kuin neljä. Jos valmiste kuuluu samanaikaisesti useampaan vaaraluokkaan, näiden lausekkeiden on katettava kaikki valmisteeseen liittyvät olennaiset vaarat.4. Turvallisuustoimenpiteitä koskevien tietojen on oltava 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteen IV tietojen mukaisia ja valmistajan tai muun kyseisen valmisteen markkinoille saattavan henkilön antamia.Nimien on sisällyttävä johonkin 27 päivänä kesäkuuta annetun direktiivin liitteen I luetteloon kuuluvista nimikkeistä. Vakiolausekkeista ei tarvitse mainita enempää kuin neljä5. Pakkaukseen on sisällyttävä tuotteen käyttöä koskevia ohjeita turvallisuustoimenpiteistä, jos niitä on käytännössä mahdotonta liittää päällysmerkintään tai itse pakkaukseen.6. Ärsyttävien, helposti syttyvien tai syttyvien valmisteiden kaikkia erityisiä vaaroja ja niihin liittyviä turvallisuustoimenpiteitä ei tarvitse mainita, jos pakkauksen sisältö on enintään 125 millilitraa. Tämä koskee myös saman kokoisiin pakkauksiin pakattuja haitallisia aineita, joita ei myydä vähittäiskaupassa suurelle yleisölle.7. Edellä 2 artiklan 5 kohtaa sovelletaan päällysmerkintöihin soveltuvin osin.8. Kun aineelle annetaan useampi kuin yksi varoitusmerkki:- T-merkin ollessa pakollinen X- ja C- merkit ovat vapaaehtoisia,- C-merkin ollessa pakollinen X-merkki on vapaaehtoinen,- E-merkin ollessa pakollinen F- ja O-merkit ovat vapaaehtoisia.9. Jos valmiste luokitellaan sekä haitalliseksi että ärsyttäväksi, sen päällysmerkintä on merkittävä haitalliseksi ja sen haitallisuus yhdistettynä ärsyttävyyteen on mainittava sopivilla vaaraa osoittavilla vakiolausekkeilla 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin liitteen III mukaisesti.6 artikla1. Jos tämän direktiivin 5 artiklassa vaaditut tiedot ovat päällysmerkinnässä, tämän merkinnän on oltava lujasti kiinnitetty yhdelle tai useammalle puolelle pakkausta siten, että merkinnän teksti on vaakasuorassa pakkauksen ollessa tavanomaisessa asennossa. Päällysmerkinnän koon on oltava seuraavien mittojen mukainen:Pakkauksen tilavuus:Koko (millimetreinä) jos mahdollista- enintään kolme litraa:vähintään 52 × 74,- yli kolme litraa mutta enintään 50 litraa:vähintään 74 × 105- yli 50 litraa mutta enintään 500 litraa:vähintään 105 × 148- yli 500 litraa:vähintään 148 × 210.Jokaisen vaaraa osoittavan merkin on peitettävä vähintään kymmenesosa päällysmerkinnän pinnasta, mutta se ei saa kuitenkaan olla alle 1 cm³. Merkinnän koko takapinnan on oltava kiinni valmisteen välittömästi sisältävässä pakkauksessa.Kyseisten kokojen yksinomaisena tarkoituksena on tässä direktiivissä vaadittujen tietojen sekä terveyttä tai turvallisuutta koskevien lisätietojen välittäminen.2. Erillistä päällysmerkintää ei vaadita, jos tiedot käyvät selvästi ilmi itse pakkauksesta 1 kohdassa säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.3. Päällysmerkinnän ja 2 kohdan ollessa kyseessä pakkauksen on oltava väriltään ja ulkonäöltään sellainen, että varoitusmerkki erottuu selvästi taustastaan.4. Jäsenvaltiot voivat määrätä, että niiden alueella voidaan saattaa markkinoille vain sellaisia valmisteita, joiden merkinnät on laadittu virallisella kielellä tai virallisilla kielillä.5. Tässä direktiivissä säädettyjä merkintää koskevia vaatimuksia pidetään täytettyinä, kun:a) yhden tai useamman sisemmän pakkauksen sisältävän pakkauksen uloimpaan pakkaukseen on tehty vaarallisten aineiden kuljetusta koskevien kansainvälisten sääntöjen mukaiset merkinnät ja sisäpakkauksiin tämän direktiivin mukaiset merkinnät;b) yhden pakkauksen ollessa kyseessä siihen on tehty vaarallisten aineiden kuljetusta koskevien kansainvälisten sääntöjen ja 5 artiklan 2 kohdan a, b, c, e ja f alakohdan mukaiset merkinnät.Vaarallisissa valmisteissa, joita ei viedä jäsenvaltion alueen ulkopuolelle, voidaan sallia kansallisten säädösten mukaisten päällysmerkintöjen käyttö vaarallisten aineiden kuljetusta koskevien kansainvälisten säädösten mukaisten päällysmerkintöjen sijaan.7 artikla1. Jäsenvaltiot voivat sallia:a) että 5 artiklassa säädetyt merkinnät tehdään jollakin muulla sopivalla tavalla niihin pakkauksiin, jotka kooltaan tai muilta ominaisuuksiltaan ovat sellaisia, ettei niihin voida tehdä merkintöjä 6 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti;b) että poiketen siitä, mitä 5 ja 6 artiklassa säädetään, muiden kuin myrkyllisten valmisteiden pakkauksiin voidaan tehdä merkinnät jollakin muulla tavalla, jos näiden pakkausten sisältämä määrä on vähäinen eikä aiheuta vaaraa valmisteita käsitteleville tai sen kanssa muuten tekemisiin joutuville henkilöille.2. Jäsenvaltioiden, jotka hyödyntävät 1 kohdassa säädettyjä mahdollisuuksia, on ilmoitettava asiasta viipymättä komissiolle.8 artiklaJäsenvaltiot eivät saa tässä direktiivissä tarkoitettuja luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevin perustein kieltää, rajoittaa tai estää tämän direktiivin ja sen liitteiden vaatimuksia vastaavien aineiden markkinoille saattamista.9 artikla1. Jos jäsenvaltiolla on näyttöä siitä, että tietty vaarallinen aine, vaikka se täyttää tämän direktiivin vaatimukset, on turvallisuudelle tai terveydelle vaaraksi siten, että luokittelu tai merkintä on tehtävä eri tavoin kuin mitä tässä direktiivissä säädetään, jäsenvaltio voi kieltää tämän aineen myynnin, markkinoille saattamisen tai käytön alueellaan enintään kuuden viikon ajaksi. Sen on viipymättä ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille sekä perusteltava päätöksensä.2. Komission on kuultava asianomaisia jäsenvaltioita kuuden viikon kuluessa ja annettava sen jälkeen viipymättä lausuntonsa sekä toteutettava tarvittavat toimenpiteet. Jos 10 artiklassa tarkoitettu muutos katsotaan tarpeelliseksi, 1 kohdassa tarkoitettua määräaikaa voidaan pidentää 27 päivänä kesäkuuta annetun direktiivin 21 artiklassa tarkoitetun menettelyn päättymiseen.10 artiklaTämän direktiivin liitteen tekniikan kehitykseen mukauttamiseksi tarvittavat muutokset tehdään 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun direktiivin 21 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen."2 artikla1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kahdentoista kuukauden kuluessa direktiivin 73/173/173/ETY 10 artiklaan perustuvan ensimmäisen direktiivin tiedoksi antamisesta. Niiden on saatettava nämä säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa 73/173/ETY 10 artiklaan perustuvan ensimmäisen direktiivin tiedoksi antamisesta.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.3 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 1980.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. THORN(1) EYVL N:o C 182, 31.7.1978, s. 62(2) EYVL N:o C 269, 13.11.1978, s. 35(3) EYVL N:o L 189, 11.7.1973, s. 7(4) EYVL N:o 196, 16.8.1967, s. 1/67(5) EYVL N:o L 259, 15.10.1979, s. 10