Avis juridique important

|

31992L0056

Neuvoston direktiivi 92/56/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1992, työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin N:o 75/129/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 245 , 26/08/1992 s. 0003 - 0005 Suomenk. erityispainos Alue 5 Nide 5 s. 0162  Ruotsink. erityispainos Alue 5 Nide 5 s. 0162

NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/56/ETY,annettu 24 päivänä kesäkuuta 1992,työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin N:o 75/129/ETY muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettäStrasbourgissa 9 päivänä joulukuuta 1989 pidetyssä yhteisön 11 jäsenvaltion tai hallitusten päämiesten Eurooppa-neuvoston kokouksessa hyväksymän työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 7 kohdan ensimmäisen kappaleen ensimmäinen virke ja toinen kappale, 17 kohdan ensimmäinen kappale sekä 18 kohdan kolmas luetelmakohta kuuluvat:"7. Sisämarkkinoiden toteutumisen on johdettava Euroopan yhteisön työntekijöiden elintason ja työolosuhteiden paranemiseen (. . .).Tämän parannuksen on tarvittaessa ulotuttava tiettyihin työelämän säätelyyn liittyviin tekijöihin, kuten joukkovähentämis- ja konkurssimenettelyihin.17. Tiedottamista ja työntekijöiden kuulemista sekä työntekijöiden osallistumista on kehitettävä tarkoituksenmukaisesti, ottaen huomioon eri jäsenvaltioissa voimassaoleva käytäntö,(. . .)18. Kyseistä tiedottamista, neuvotteluja ja osallistumista on sovellettava oikeaan aikaan, erityisesti seuraavissa tapauksissa:(- . . .)(- . . .)- joukkovähentämismenettelyssä,(- . . .);"laskettaessa neuvoston 17 päivänä helmikuuta 1975 työntekijöiden joukkovähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetussa direktiivissä 75/129/ETY(4) tarkoitettua vähentämisen määrää, on muut työnantajan aloitteesta tapahtuneet työsopimuksen päättymiset rinnastettava vähentämisiin, jos vähentäminen koskee vähintään viittä työntekijää,direktiiviä 75/129/ETY on sovellettava periaatteessa myös sellaisiin joukkovähentämisiin, jotka johtuvat tuomioistuimen päätökseen perustuvasta liikkeen toiminnan päättymisestä,jäsenvaltioilla on oltava mahdollisuus säätää, että työntekijöiden edustajat voivat käyttää asiantuntija-apua tiedottamiseen ja neuvotteluihin todennäköisesti liittyvien asioiden monimutkaisuuden vuoksi,direktiivin 75/129/ETY säädöksiä työnantajan velvollisuudesta tiedottaa työntekijöiden edustajille ja neuvotella näiden kanssa on selvennettävä ja täydennettävä,on varmistettava, että tiedottamiseen, neuvotteluihin ja ilmoittamiseen liittyvät työnantajan velvollisuudet ovat riippumattomia siitä, onko päätös joukkovähentämisestä lähtöisin työnantajalta vai liikkeeltä, jolla on määräysvalta työnantajaan nähden, jajäsenvaltioiden on valvottava, että työntekijöiden edustajilla ja/tai työntekijöillä on käytettävissään hallinnolliset ja/tai oikeudelliset menettelytavat, sen varmistamiseksi, että direktiivin 75/129/ETY asettamat velvollisuudet täytetään,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiiviä 75/129/ETY seuraavasti:1. Muutetaan 1 artiklaa seuraavasti:a) lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:"Laskettaessa 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vähennysten lukumäärää, vähentämiseen rinnastetaan sellainen työsopimuksen päättyminen, joka tapahtuu työnantajan aloitteesta yhdestä tai useammasta syystä, joka ei liity yksittäisiin työntekijöihin, jos vähentäminen koskee vähintään viittä työntekijää."b) poistetaan 2 kohdan d alakohta.2. Korvataan II jakso seuraavasti:"II JAKSOTiedottaminen ja neuvottelu2 artikla1. Kun työnantaja harkitsee työntekijöiden joukkovähentämistä, työnantajan on aloitettava hyvissä ajoin neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimukseen pääsemiseksi.2. Näissä neuvotteluissa on käsiteltävä ainakin tapoja ja keinoja joukkovähentämisen välttämiseksi tai sen kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä seurausten pienentämiseksi käyttämällä sosiaalisia keinoja muun muassa vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämiseksi tai kouluttamiseksi uudelleen.Jäsenvaltiot voivat säätää, että työntekijöiden edustajat voivat käyttää asiantuntija-apua kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti.3. Jotta työntekijöiden edustajilla olisi mahdollisuus tehdä rakentavia ehdotuksia, työnantajan on hyvissä ajoin neuvottelujen kuluessa:a) annettava heille kaikki tarvittavat tiedot jab) aina ilmoitettava heille kirjallisesti:i) suunnitellun vähentämisen syyt;ii) vähennettävien työntekijöiden lukumäärä;iii) tavallisesti työssä olevien työntekijöiden lukumäärä sekä ne työntekijäryhmät, joihin he kuuluvat;iv) aika, jonka kuluessa vähentäminen on määrä toteuttaa;v) suunnitellut perusteet, joilla vähennettävät työntekijät valitaan, sikäli kuin kansallinen lainsäädäntö ja/tai käytäntö antavat työnantajalle oikeuden päättää valinnasta;vi) tapa, jolla muut kuin kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön määräämät vähentämiseen liittyvät korvaukset lasketaan.Työnantajan on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle jäljennös ainakin kirjallisen ilmoituksen niistä kohdista, joissa b alakohdan i-v kohdassa tarkoitetut tiedot.4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa säädettyjä velvollisuuksia sovelletaan riippumatta siitä, onko joukkovähentämisistä päättänyt työnantaja vai liike, jolla on määräysvalta työnantajaan nähden.Tutkittaessa tässä direktiivissä säädettyjen tiedottamis-, neuvottelu- ja ilmoittamisvelvollisuuksien oletettua rikkomista, huomioon ei oteta työnantajan perusteluja siitä, että hän ei ole saanut tarvittavia tietoja yritykseltä, jonka tekemä päätös johtaa joukkovähentämiseen."3. Lisätään 3 artiklan 1 kohtaan alakohta ensimmäisen alakohdan jälkeen seuraavasti:"Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää, että työnantajan on tiedotettava toimivaltaiselle viranomaiselle vain tämän vaatimuksesta sellaisista suunnitelluista joukkovähentämisistä, jotka johtuvat tuomioistuimen päätökseen perustuvasta liikkeen toiminnan päättymisestä.";4. Lisätään 4 artiklaan alakohta seuraavasti:"4. Jäsenvaltioiden ei tarvitse soveltaa tätä artiklaa joukkovähentämisiin, jotka johtuvat tuomioistuimen päätökseen perustuvasta liikkeen toiminnan päättymisestä.";5. Lisätään 5 artiklan loppuun seuraava:"tai sallimasta tai edistämästä työntekijöille edullisempien työehtosopimusten soveltamista.";6. Lisätään seuraava artikla:"5 a artiklaJäsenvaltioiden on huolehdittava, että työntekijöiden edustajilla ja/tai työntekijöillä on käytettävissään oikeudelliset ja/tai hallinnolliset menettelytavat, sen varmistamiseksi, että tämän direktiivin säännöksiä noudatetaan."2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kahden vuoden kuluessa sen antamisesta tai niiden on varmistettava viimeistään kaksi vuotta sen hyväksymisen jälkeen, että työnantajien ja työntekijöiden edustajat tekevät sopimuksia vaadittujen määräysten soveltamisesta, siten että jäsenvaltiot ovat velvollisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet voidakseen taata tässä direktiivissä säädetyn lopputuloksen joka tilanteessa.Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa 1 kohdassa tarkoitetuissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3. Jäsenvaltioiden on toimitettava tärkeimmät tämän direktiivin soveltamisalaan liittyvät jo hyväksytyt tai hyväksyttävät kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 1992.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJosé da SILVA PENEDA(1) EYVL N:o C 310, 30.11.1991, s. 5 jaEYVL N:o C 117, 8.5.1992, s. 10(2) EYVL N:o C 94, 13.4.1992, s. 157(3) EYVL N:o C 79, 30.3.1992, s. 12(4) EYVL N:o L 48, 22.2.1975, s. 29


Avis juridique important

|

31994L0076

Neuvoston direktiivi 94/76/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 1994, neuvoston direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta ottamalla käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1995 toteutettavan Euroopan unionin laajenemisen yhteydessä sovellettavat siirtymätoimenpiteet arvonlisäveron osalta

Virallinen lehti nro L 365 , 31/12/1994 s. 0053 - 0055 Suomenk. erityispainos Alue 9 Nide 3 s. 0010  Ruotsink. erityispainos Alue 9 Nide 3 s. 0010

NEUVOSTON DIREKTIIVI 94/76/EY,annettu 22 päivänä joulukuuta 1994,neuvoston direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta ottamalla käyttöön 1 päivänä tammikuuta 1995 toteutettavan Euroopan unionin laajenemisen yhteydessä sovellettavat siirtymätoimenpiteet arvonlisäveron osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon vuoden 1994 liittymissopimuksen ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan sekä vuoden 1994 liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 169 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, ettäjollei liittymisasiakirjan XV liitteen IX luvun erityismääräyksistä muuta johdu, yhteistä arvonlisäverojärjestelmää olisi sovellettava uusissa jäsenvaltioissa liittymissopimuksen voimaantulopäivästä,kyseisenä päivämääränä toteutettavan tuontiverotuksen poistamisen ja viennin verottomuuden vuoksi nykyisen yhteisön ja uusien jäsenvaltioiden välisessä tai uusien jäsenvaltioiden keskinäisessä kaupassa siirtymätoimenpiteet ovat välttämättömiä yhteisen arvonlisäverojärjestelmän puolueettomuuden varmistamiseksi ja kaksinkertaisen verotuksen tai verottamattomuuden estämiseksi,näiden toimenpiteiden on tässä suhteessa vastattava myös aikaisempia, samansuuntaisia tarpeita, joiden seurauksena pantiin täytäntöön 1 päivänä tammikuuta 1993 sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä toteutetut toimenpiteet, ja erityisesti jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(1) 28 n artiklan säännöksiä,tulliasioissa tavaraa pidetään laajennetussa yhteisössä vapaaseen liikkeeseen luovutettuna, jos sen voidaan osoittaa olleen vapaassa liikkeessä nykyisessä yhteisössä tai jossain uusista jäsenvaltioista liittymishetkellä; tästä on tehtävä tarpeelliset johtopäätökset erityisesti direktiivin 77/388/ETY 7 artiklan 1 ja 3 kohdan ja 10 artiklan 3 kohdan osalta,olisi otettava huomioon tilanteet, joissa tavarat oli ennen liittymistä asetettu johonkin 16 artiklan 1 kohdan B alakohdan a-d alakohdan mukaiseen menettelyyn, väliaikaisen maahantuonnin menettelyyn kokonaan tuontitullitta tai vastaavaan menettelyyn uusissa jäsenvaltioissa, jaolisi annettava erityisiä säännöksiä niiden tapausten varalle, joissa jokin ennen liittymissopimuksen voimaantuloa aloitettu erityinen menettely (vienti tai kauttakuljetus) nykyiseen yhteisöön ja uusien jäsenmaiden välisessä tai näiden jälkimmäisten keskinäisessä kaupassa päättyy vasta kyseisen päivämäärän jälkeen tavaratoimitusta varten, jonka verovelvollinen suorittaa ennen tätä päivämäärää,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN1 artikla Lisätään direktiiviin 77/388/ETY osasto ja artikla seuraavasti:"XVI c osasto:Siirtymätoimenpiteet, joita sovelletaan Itävallan, Suomen ja Ruotsin Euroopan unioniin liittymisen yhteydessä28 p artikla1 Tässä artiklassa tarkoitetaan:- 'yhteisöllä`: yhteisön aluetta sellaisena kuin se on määritelty 3 artiklassa ennen liittymistä,- 'uusilla jäsenvaltioilla`: niiden jäsenvaltioiden aluetta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 24 päivänä kesäkuuta 1994 allekirjoitetulla sopimuksella, sellaisena kuin se on kunkin jäsenvaltion kohdalla määritelty tämän direktiivin 3 artiklassa,- 'laajennetulla yhteisöllä`: yhteisön aluetta sellaisena kuin se on määritelty 3 artiklassa, liittymisen jälkeen.2 Jos tavara:- on tuotu ennen liittymispäivämäärää yhteisön tai jonkin uuden jäsenvaltion alueelleja- sen jälkeen kun se on tuotu yhteisön tai jonkin uuden jäsenvaltion alueelle asetetaan joko väliaikaisen maahantuonnin menettelyyn kokonaan tuontitullitta tai johonkin 16 artiklan 1 kohdan B alakohdan a-d alakohdassa tarkoitetuista menettelyistä tai johonkin näihin verrattavaan menettelyyn jossain uusista jäsenvaltioistaja- ei ole poistunut tästä menettelystä ennen liittymispäivää,sovelletaan säännöksiä, jotka olivat voimassa sillä hetkellä, jolloin tavara asetettiin tähän menettelyyn siihen asti, kunnes tavara poistuu tästä menettelystä liittymispäivän jälkeen.3 Jos tavara:- on ennen liittymispäivämäärää asetettu yhteiseen passitusmenettelyyn tai muuhun passitusmenettelyynja- ei ole poistunut tästä menettelystä ennen liittymispäivää,sovelletaan säännöksiä, jotka olivat voimassa sillä hetkellä, jolloin tavara asetettiin tähän menettelyyn, siihen asti, kunnes tavara poistuu tästä menettelystä liittymispäivän jälkeen.Ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetaan 'yhteisellä passitusmenettelyllä` yhteisön ja Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maiden välillä sekä EFTA-maiden välillä passitettaviin tavaroihin sovellettavia toimenpiteitä, siten kuin niistä on säädetty 20 päivänä toukokuuta 1987 tehdyssä yhteistä passitusmenettelyä koskevassa yleissopimuksessa(1).4 Edellä mainitun 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tavaran tuontiin rinnastetaan, siltä osin kuin on osoitettu sen olleen vapaassa liikkeessä jossain uusista jäsenmaista tai yhteisössä:a) mikä tahansa, myös sääntöjen vastainen, tavaran poistaminen väliaikaisen maahantuonnin menettelystä, johon se oli asetettu ennen liittymispäivää 2 kohdassa mainituin edellytyksin;b) mikä tahansa, myös sääntöjen vastainen, tavaran poistaminen joko jostain 16 artiklan 1 kohdan B alakohdan a-d alakohdassa tarkoitetuista menettelyistä tai näihin rinnastettavasta menettelystä, johon tavara on asetettu ennen liittymispäivää 2 kohdassa mainituin edellytyksin;c) jonkin 3 kohdassa tarkoitetun, ennen liittymispäivää uudessa jäsenvaltiossa aloitetun, verovelvollisen tässä ominaisuudessaan kyseisessä jäsenvaltiossa tavaroiden toimittamiseksi maksua vastaan ennen liittymispäivää aloittaman menettelyn päättyminen;d) mikä tahansa 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn aikana tapahtunut vilppi tai rikkomus c) kohdassa tarkoitetuin edellytyksin.5 Edellä mainitun 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun tavaran tuontiin rinnastetaan myös verovelvolliselle tai muulle kuin verovelvolliselle ennen liittymispäivää toimitettujen tavaroiden käyttö tämän henkilön toimesta liittymispäivämäärän jälkeen yhteisössä tai jossakin uudessa jäsenvaltiossa seuraavien edellytysten toteutuessa:- näiden tavaroiden toimitus oli, tai sen arveltiin olevan tullitonta, joko 15 artiklan 1 ja 2 kohdan nojalla tai jonkin uusissa jäsenvaltioissa olevan vastaavanlaisen säännöksen nojalla,- tavaroita ei ole tuotu johonkin uusista jäsenvaltioista tai yhteisöön ennen liittymispäivää.6 Edellä 4 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tuontia pidetään tapahtuneena 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltiossa, jonka alueella tavara poistuu menettelystä, johon se oli asetettu ennen liittymispäivää.7 Poiketen siitä mitä 10 artiklan 3 kohdassa säädetään, tämän artiklan 4 ja 5 kohdassa tarkoitettua tavaraa tuotaessa ei verolle ole määräytymisperustetta, jos:a) tuotu tavara lähetetään tai kuljetetaan laajennetun yhteisön ulkopuolelle,taib) edellä 4 kohdan a alakohdan mukaisesti tuotu tavara on muu kuin ajoneuvo, ja lähetetään edelleen tai kuljetetaan siihen jäsenvaltioon, josta se on viety, sille, joka sen on vienyt,taic) edellä 4 kohdan a alakohdan mukaisesti tuotu tavara on ajoneuvo, joka on hankittu tai tuotu maahan ennen liittymispäivää jonkin uuden jäsenvaltion tai yhteisön jäsenvaltion kotimarkkinoiden yleisillä verotusta koskevilla edellytyksillä, ja/tai sille ei ole myönnetty viennin vuoksi vapautusta arvonlisäverosta tai arvonlisäveron palautusta.Tätä edellytystä pidetään täyttyneenä, jos ajoneuvon ensimmäinen käyttöönottopäivä oli ennen 1 päivää tammikuuta 1987 tai jos tuonnin vuoksi maksettavan veron määrä olisi mitättömän pieni.(1) EYVL N:o L 226, 13.8.1987, s. 2."2 artikla 1 Edellyttäen, että vuoden 1994 liittymissopimus tulee voimaan, jäsenvaltioiden on annettava tämän direktiivin voimaantulopäivänä sen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on tiedotettava niistä komissiolle viipymättä.Kun jäsenvaltiot saattavat voimaan nämä säännökset, niissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus silloin kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on annettava viittauksia koskevat yksityiskohtaiset säännöt.2 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan vuoden 1994 liittymissopimuksen voimaantulopäivänä.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1994.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH. SEEHOFER(1) EYVL N:o L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/5/EY (EYVL N:o L 60, 30.3.1994, s. 16)


Avis juridique important

|

31999L0059

Neuvoston direktiivi 1999/59/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999, direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta telepalveluihin sovellettavan arvonlisäverojärjestelmän osalta

Virallinen lehti nro L 162 , 26/06/1999 s. 0063 - 0064

NEUVOSTON DIREKTIIVI 1999/59/EY,annettu 17 päivänä kesäkuuta 1999,direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta telepalveluihin sovellettavan arvonlisäverojärjestelmän osaltaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, että(1) perustamissopimuksen 14 artiklassa määritellään sisämarkkinat alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan perustamissopimuksen määräysten mukaisesti,(2) jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY(4) 9 artiklassa säädetyt telepalveluihin nykyisellään sovellettavat arvonlisäveroa koskevat säännökset eivät ole riittäviä siten, että vero voitaisiin kohdistaa kaikkiin yhteisössä käytettyihin telepalveluihin ja että voitaisiin estää kilpailun vääristymiset kyseisellä alalla,(3) sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan vuoksi olisi tällaiset kilpailun vääristymät poistettava ja otettava käyttöön uusi yhdenmukaistettu sääntely tällaista toimintaa varten,(4) olisi toteutettava toimia erityisesti sen varmistamiseksi, että yhteisöön sijoittautuneiden asiakkaiden käyttämiä telepalveluja verotetaan yhteisössä,(5) tämän tavoitteen saavuttamiseksi olisi yhteisöön sijoittautuneille verovelvollisille tai kolmanteen maahan sijoittautuneille vastaanottajille suoritetut telepalvelut periaatteessa verotettava palvelujen vastaanottajan kotipaikassa,(6) niiden telepalvelujen yhtenäisen verotuksen varmistamiseksi, joita kolmanteen maahan sijoittautuneet verovelvolliset suorittavat yhteisöön sijoittautuneille henkilöille, jotka eivät ole verovelvollisia, ja joiden tosiasiallinen käyttö tai hyödyntäminen tapahtuu yhteisössä, jäsenvaltioiden olisi sovellettava palvelun suorituspaikan muuttamiseen direktiivin 77/388/ETY 9 artiklan 3 kohdan b alakohdan säännöksiä; yhteisön alueella oleville muille vastaanottajille tarjottavien vastaavien telepalvelujen osalta voidaan kuitenkin edelleen soveltaa mainitun direktiivin 9 artiklan 3 kohtaa,(7) telepalvelujen suorituspaikan määrittämistä koskevan erityissäännön käyttöön ottamiseksi olisi kyseiset palvelut määriteltävä; määrittelyn olisi perustuttava kansainvälisesti hyväksyttyihin määritelmiin, joihin kuuluvat kansainvälisten puhelujen reititys- ja välityspalvelut sekä maailmanlaajuiseen tietoverkkoon pääsy,(8) palvelujen vastaanottajan kotipaikassa tapahtuva verottaminen merkitsee myös, että verovelvollisen ei tarvitse turvautua direktiivien 79/1072/ETY(5) ja 86/560/ETY(6) mukaisiin menettelyihin; uudet suorituspaikan määrittelyä koskevat säännökset eivät saisi merkitä, että ulkomaisten verovelvollisten täytyy rekisteröityä verovelvollisiksi toisessa valtiossa; tähän päästään, kun tehdään pakolliseksi se, että palvelujen vastaanottaja on vastuussa veron maksamisesta edellyttäen, että kyseinen vastaanottaja on verovelvollinen, ja(9) direktiivi 77/388/ETY olisi muutettava tämän mukaisesti,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivi 77/388/ETY seuraavasti:1) Korvataan 9 artiklan 2 kohdan e alakohdan lopussa oleva piste pilkulla ja lisätään uusi luetelmakohta seuraavasti: "- telepalvelut. Telepalveluina pidetään palveluja, joiden tarkoituksena on signaalien, kirjoitettujen, kuvallisten ja ääniviestien tai erityyppisten tietojen välittäminen, lähettäminen ja vastaanottaminen johtimella, radioteitse, optisesti tai muulla sähkömagneettisella menetelmällä, mukaan luettuna tähän liittyvän välitys-, lähetys- tai vastaanottokapasiteetin käyttöoikeuden siirto tai myöntäminen. Tässä säännöksessä tarkoitettuina telepalveluina pidetään myös maailmanlaajuisiin tietoverkkoihin pääsyn tarjoamista."2) Lisätään 9 artiklan 3 kohdan jälkeen 4 kohta seuraavasti: "4. Edellä 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen telepalveluiden osalta, joita yhteisön ulkopuolelle sijoittautunut verovelvollinen suorittaa yhteisöön sijoittautuneille muille kuin verovelvollisille henkilöille, jäsenvaltioiden on sovellettava 3 kohdan b alakohtaa."3) Korvataan 21 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti: "b) verovelvolliset, joille toimitetaan 9 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja palveluja tai henkilöt, jotka on maassa rekisteröity arvonlisäverovelvollisena ja joille toimitetaan 28 b artiklan C, D, E ja F jaksossa tarkoitettuja palveluja, jos palvelut toimittaa ulkomaille sijoittautunut verovelvollinen; jäsenvaltiot voivat kuitenkin vaatia, että palvelujen toimittajaa on pidettävä yhteisvastuullisesti veron maksamisesta vastuullisena;".2 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisina ne kansalliset säännökset, jotka ne antavat tässä direktiivissä tarkotetuista kysymyksistä.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 17 päivänä kesäkuuta 1999.Neuvoston puolestaF. MÜNTEFERINGPuheenjohtaja(1) EYVL C 78, 12.3.1997, s. 22.(2) Lausunto annettu 6. toukokuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) EYVL C 287, 22.9.1997, s. 28.(4) EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 1999/49/EY (EYVL L 139, 2.6.1999, s. 27).(5) EYVL L 331, 27.12.1979, s. 11, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(6) EYVL L 326, 21.11.1986, s. 40.


Avis juridique important

|

31982L0121

Neuvoston direktiivi 82/121/ETY, annettu 15 päivänä helmikuuta 1982, yhtiöiden, joiden osakkeet on otettu arvopaperipörssin viralliselle pörssilistalle, säännöllisestä tiedonantovelvollisuudesta

Virallinen lehti nro L 048 , 20/02/1982 s. 0026 - 0029 Suomenk. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0082  Espanjank. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0133  Ruotsink. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0082  Portugalink. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0133

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 15 päivänä helmikuuta 1982,yhtiöiden, joiden osakkeet on otettu arvopaperipörssin viralliselle pörssilistalle, säännöllisestä tiedonantovelvollisuudesta (82/121/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan ja 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, ettäarvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamisen yhteydessä julkistettavan listalleottoesitteen laatimista, tarkastusta ja levittämistä koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta 17 päivänä maaliskuuta 1980 annetun neuvoston direktiivin 80/390/ETY (4) tavoitteena on taata sijoittajille parempi ja tasavertaisempi sijoittajansuoja sovittamalla yhteen vaatimuksia, jotka koskevat viralliselle listalle ottamisen yhteydessä julkistettavia tietoja,viralliselle listalle otettujen arvopaperien osalta sijoittajansuoja edellyttää tarpeellisten tietojen antamista säännöllisesti koko sen ajan, jona arvopaperit ovat listalla; tällaista säännöllistä tietojen antamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisen tavoitteet ovat samanlaiset kuin listalleottoesitteiden eli parantaa sijoittajansuojaa ja tehdä se tasavertaisemmaksi sekä helpottaa näiden arvopaperien ottamista listalle useammissa yhteisön arvopaperipörsseissä ja täten myös edistää todellisten yhteisön pääomamarkkinoiden toteuttamista arvopaperimarkkinoiden täydellisemmän yhteenkietoutumisen avulla,arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta 5 päivänä maaliskuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/279/ETY (5) mukaan pörssiyhtiöiden on mahdollisimman nopeasti annettava sijoittajien saataville yhtiön tilinpäätös sekä toimintakertomus koko tilikaudelta; neljännellä direktiivillä 78/660/ETY (6) on sovitettu yhteen yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksiä koskevat jäsenvaltioiden lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset,yhtiöiden pitäisi myös ainakin kerran jokaisen tilikauden aikana antaa sijoittajien saataville kertomus toiminnastaan; tässä direktiivissä voidaan siten rajoittua sovittamaan yhteen yhden sellaisen katsauksen sisältöä ja levittämistä, joka annetaan tilikauden kuudelta ensimmäiseltä kuukaudelta,tavanomaisten joukkovelkakirjojen osalta ei ottaen huomioon niiden haltijalla velkakirjan perusteella olevat oikeudet ole tarpeen suojata sijoittajia vaatimalla puolivuotiskatsauksen julkistamista; direktiivin 79/279/ETY mukaan vaihto-, vaihdettavat ja optiovelkakirjat voidaan ottaa viralliselle listalle vain, jos niihin liittyvät osakkeet jo ovat listalla samassa arvopaperipörssissä tai muulla säännellyllä, säännöllisesti toimivalla ja tunnustetulla avoimella markkinapaikalla tai jos ne otetaan listalle samanaikaisesti; jäsenvaltiot saavat poiketa tästä periaatteesta vain, jos niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat vakuuttuneita siitä, että velkakirjanhaltijoilla on käytettävissään kaikki velkakirjoihin liittyvien osakkeiden arvioimiseksi tarvittavat tiedot; näin ollen säännöllistä tiedonantovelvollisuutta koskeva yhteensovittaminen on tarpeen ainoastaan niiden yhtiöiden osalta, joiden osakkeet on otettu viralliselle pörssilistalle,puolivuotiskatsauksen perusteella sijoittajilla on oltava mahdollisuus tehdä perusteltu arvio yhtiön toiminnan yleisestä kehityksestä katsauskauden aikana; katsauksessa ei tarvitse olla kuin keskeisimmät tiedot kyseisen yhtiön rahoitusasemasta ja sen liiketoiminnan yleisestä kehityksestä,ottaen huomioon eräiden jäsenvaltioiden lainsäädännön tämänhetkisestä tilasta johtuvat vaikeudet voidaan yhtiöille antaa tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanoa varten määräaika, joka on pidempi kuin kansallisen lainsäädännön mukauttamista varten säädetty määräaika, jatehokkaan sijoittajansuojan ja arvopaperipörssien toiminnan moitteettomuuden takaamiseksi on yhtiöiden, joiden osakkeet on otettu yhteisössä arvopaperipörssin viralliselle listalle, säännöllistä tiedonantovelvollisuutta koskevia sääntöjä sovellettava jäsenvaltioista olevien yhtiöiden lisäksi myös kolmansista valtioista oleviin yhtiöihin,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:I JAKSO Yleiset säännökset ja soveltamisala 1 artikla 1. Tätä direktiiviä sovelletaan yhtiöihin, joiden osakkeet on otettu jäsenvaltiossa sijaitsevan tai toimivan arvopaperipörssin viralliselle listalle, riippumatta siitä, onko listalle otettu osakkeet vai osakkeisiin oikeuttavat todistukset, tai siitä, onko osakkeet tai osakkeisiin oikeuttavat todistukset otettu listalle ennen tämän direktiivin voimaantuloa vai sen jälkeen.2. Tätä direktiiviä ei kuitenkaan sovelleta muihin sijoitusyhtiöihin kuin suljettuihin sijoitusyhtiöihin.Tässä direktiivissä tarkoitetaan "muilla kuin suljetuilla sijoitusyhtiöillä" sijoitusyhtiöitä:- joiden tarkoituksena on yleisöltä hankittujen varojen yhteinen sijoittaminen ja jotka toimivat riskin hajauttamisen periaatteella ja- joiden osakkeet on osakkeenomistajan vaatimuksesta ostettava takaisin tai lunastettava suoraan tai välillisesti näiden yhtiöiden varoilla. Yhtiön toimenpide, jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei sen osakkeiden pörssiarvo poikkea merkittävästi niiden nettoarvosta, rinnastetaan takaisinostoon tai lunastukseen.3. Jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta tätä direktiiviä keskuspankkeihin.2 artikla Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että yhtiöt julkaisevat puolivuotiskatsauksen toiminnastaan ja tuloksestaan kunkin tilikauden kuuden ensimmäisen kuukauden ajalta.3 artikla Jäsenvaltiot voivat asettaa yhtiöille velvollisuuksia, jotka ovat ankarampia kuin tässä direktiivissä säädetään, tai lisävelvollisuuksia, jos niitä sovelletaan yleisesti kaikkiin yhtiöihin tai kaikkiin tiettyyn ryhmään kuuluviin yhtiöihin.II JAKSO Puolivuotiskatsauksen julkistaminen ja sisältö 4 artikla 1. Puolivuotiskatsaus on julkistettava neljän kuukauden kuluessa kyseisen puolivuotiskauden päättymisestä.2. Poikkeuksellisissa yksittäistapauksissa, joissa sille on riittävät perusteet, toimivaltaiset viranomaiset voivat pidentää julkistamisen määräaikaa.5 artikla 1. Puolivuotiskatsauksen on sisällettävä lukuina annettavat tiedot ja selostus yhtiön toiminnasta ja tuloksesta katsauskaudelta.2. Taulukon muodossa esitettävistä luvuista on käytävä ilmi ainakin seuraavat seikat:- nettoliikevaihto sekä- tulos ennen veroja tai niiden jälkeen.Näillä ilmauksilla tulee olla sama sisältö kuin neuvoston yhtiöiden tilinpäätöksistä antamissa direktiiveissä.3. Jäsenvaltiot voivat sallia, että toimivaltaiset viranomaiset tapauskohtaisen harkinnan perusteella antavat yhtiöille, joiden osakkeita on virallisella listalla vain yhdessä jäsenvaltiossa, poikkeuksellisesti luvan esittää tulostietonsa arvioituina lukuina. Yhtiön on ilmoitettava katsauksessaan menettelyn käyttämisestä eikä menettely saa johtaa sijoittajia harhaan.4. Jos yhtiö on maksanut väliosinkoa tai ehdottaa sen maksamista, luvuista on käytävä ilmi katsauskauden tulos verojen jälkeen sekä maksettu tai maksettavaksi ehdotettu väliosinko.5. Jokaisesta katsauksessa esitetystä luvusta on esitettävä vertailutieto edellisen tilikauden vastaavalta ajanjaksolta.6. Selostuksen on sisällettävä kaikki sijoittajan kannalta tarpeelliset tiedot, jotta hän voisi tehdä perustellun arvion yhtiön toiminnan ja tuloksen kehityssuunnasta sekä niistä poikkeuksellisista seikoista, jotka ovat vaikuttaneet toimintaan ja tulokseen katsauskaudella, ja sen tulee myös mahdollistaa vertailujen tekeminen suhteessa edellisen tilikauden vastaavaan ajanjaksoon.Selostuksessa on myös sikäli kuin se on mahdollista selostettava yhtiön todennäköisiä kehitysnäkymiä kuluvana tilikautena.7. Jos 2 kohdassa mainitut luvut eivät sovellu yhtiön toiminnan kuvaamiseen, toimivaltaisten viranomaisten tulee huolehtia siitä, että niihin tehdään aiheelliset tarkistukset.6 artikla Yhtiö, joka julkistaa konsolidoidun tilinpäätöksen, voi esittää puolivuotiskatsauksensa joko konsolidoidussa tai konsolidoimattomassa muodossa. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin antaa toimivaltaisille viranomaisille valtuudet vaatia yhtiötä julkistaman sellaiset tärkeät lisätiedot, jotka toimivaltaisten viranomaisten käsityksen mukaan olisivat sisältyneet siihen katsausmuotoon, jota yhtiö ei ole käyttänyt.7 artikla 1. Puolivuotiskatsaus on julkistettava siinä jäsenvaltiossa tai niissä jäsenvaltioissa, joissa osakkeet on otettu viralliselle listalle, ilmestyvässä yhdessä tai useammassa valtakunnallisessa tai laajalevikkisessä sanomalehdessä tai virallisessa lehdessä taikka saatettava yleisön saataville joko kirjallisena paikassa, jonka sijainti ilmoitetaan asianomaisessa valtiossa ilmestyvässä yhdessä tai useammassa valtakunnallisessa tai laajalevikkisessä sanomalehdessä, tai muulla siihen rinnastettavalla toimivaltaisten viranomaisten hyväksymällä tavalla.2. Puolivuotiskatsaus on laadittava virallisilla kielillä tai yhdellä virallisista kielistä taikka jollakin muulla kielellä edellyttäen, että kyseisessä jäsenvaltiossa virallinen kieli tai viralliset kielet taikka tämä muu kieli on yleisesti käytössä rahoitusalalla ja toimivaltaisten viranomaisten hyväksymä.3. Yhtiön on toimitettava jäljennös puolivuotiskatsauksestaan samanaikaisesti kunkin sellaisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille, jossa yhtiön osakkeet on otettu viralliselle listalle. Katsaukset on toimitettava viimeistään silloin, kun puolivuotiskatsaus ensimmäisen kerran julkistetaan jossain jäsenvaltiossa.8 artikla Jos yhtiön virallisesti hyväksytty tilintarkastaja on tarkastanut katsauksessa olevat tilinpäätöstietoja vastaavat tiedot, tilintarkastajan lausunto sekä mahdolliset muistutukset on toistettava täydellisenä katsauksessa.III JAKSO Toimivaltaisten viranomaisten valtuudet 9 artikla 1. Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltainen viranomainen tai toimivaltaiset viranomaiset ja ilmoittavat tästä sekä näiden välisestä mahdollisesta tehtävienjaosta komissiolle. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että tätä direktiiviä sovelletaan.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on niiden tehtävien hoitamiseksi riittävät toimivaltuudet.3. Jos jotkut tässä direktiivissä tarkoitetut vaatimukset eivät ole tarkoituksenmukaisia jonkin yhtiön toiminta tai olosuhteet huomioon ottaen, toimivaltaisten viranomaisten huolehdittava, että näitä vaatimuksia muutetaan aiheellisella tavalla.4. Toimivaltaiset viranomaiset voivat sallia, että tietty tässä direktiivissä tarkoitettu tieto jätetään pois puolivuotiskatsauksesta, jos ne katsovat, että tällaisen tiedon ilmaiseminen olisi vastoin yleistä etua tai aiheuttaisi vakavaa haittaa kyseiselle yhtiölle; viimeksi mainitussa tapauksessa saadaan tiedot jättää antamatta vain sillä edellytyksellä, että se ei ole omiaan johtamaan yleisöä harhaan kyseisten osakkeiden arviointiin ratkaisevasti vaikuttavien tosiasioiden ja olosuhteiden suhteen.Yhtiö tai sen edustajat ovat vastuussa niiden seikkojen totuudenmukaisuudesta ja merkityksellisyydestä, joilla poikkeushakemus perustellaan.5. Mitä 3 ja 4 kohdassa säädetään, koskee myös 3 artiklan mukaisesti asetettuja ankarampia velvollisuuksia ja lisävelvollisuuksia.6. Jos yhtiö, joka on kolmannen valtion lainsäädännön alainen, julkistaa puolivuotiskatsauksen kolmannessa valtiossa, toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa luvan tällaisen katsauksen julkistamiseen tässä direktiivissä tarkoitetun puolivuotiskatsauksen asemesta, jos näin annetut tiedot vastaavat niitä tietoja, jotka olisi annettava tämän direktiivin perusteella.7. Tämä direktiivi ei koske toimivaltaisten viranomaisten virkavastuuta, josta säädetään edelleenkin pelkästään kansallisessa lainsäädännössä.IV JAKSO Jäsenvaltioiden välinen yhteistoiminta 10 artikla 1. Toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellisesta keskinäisestä yhteistoiminnasta ja luovutettava toisilleen kaikki tätä varten tarpeelliset tiedot.2. Jos puolivuotiskatsaus on julkistettava useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, näiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tulee 3 artiklasta poiketen tehdä parhaansa hyväksyäkseen yhteiseksi katsaustekstiksi tekstin, joka on sen jäsenvaltion vaatimusten mukainen, jossa yhtiön osakkeet ensimmäiseksi otettiin viralliselle listalle, tai joka eniten vastaa mainittua tekstiä. Jos yhtiön osakkeet on otettu samanaikaisesti kahdessa tai useammassa eri jäsenvaltioissa sijaitsevien tai toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä parhaansa hyväksyäkseen yhteiseksi katsaustekstiksi tekstin, joka on sen jäsenvaltion vaatimusten mukainen, jossa yhtiöllä on kotipaikka. Jos yhtiöllä on kotipaikka kolmannessa valtiossa, kyseisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tulee tehdä parhaansa yhteisen katsauksen hyväksymiseksi.V JAKSO Yhteyskomitea 11 artikla 1. Yhteyskomitealla, joka on perustettu arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta 5 päivänä maaliskuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/279/ETY 20 artiklalla, on myös tehtävänään:a) helpottaa tämän direktiivin yhdenmukaista täytäntöönpanoa käymällä säännöllisiä keskusteluja niistä tämän direktiivin soveltamisen aiheuttamista käytännön ongelmista, joiden osalta sitä pidetään hyödyllisenä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 169 ja 170 artiklan soveltamista;b) helpottaa jäsenvaltioiden välisiä keskusteluja niistä ankarammista velvollisuuksista ja lisävelvollisuuksista, joita ne voivat asettaa 3 artiklan nojalla, tarkoituksella saavuttaa näiden velvollisuuksien yhdenmukaisuus kaikissa jäsenvaltioissa perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaisesti;c) neuvoa tarvittaessa komissiota tähän direktiiviin tehtävistä lisäyksistä tai muutoksista; komitean on erityisesti harkittava mahdollisuutta tarkistaa 3 ja 5 artiklaa edellä b alakohdassa tarkoitettujen velvollisuuksien yhdenmukaistamisessa saavutetun edistyksen valossa.2. Komissio antaa neuvostolle viiden vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta yhteyskomiteaa kuultuaan kertomuksen 3 ja 5 artiklan soveltamisesta sekä muutoksista, joita näihin artikloihin voidaan tehdä.VI JAKSO Loppusäännökset 12 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1983. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltiot voivat lykätä 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden panemista täytäntöön 36 kuukaudella niiden voimaantulopäivästä.3. Kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kirjallisina komissiolle.13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 15 päivänä helmikuuta 1982.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. de KEERSMAEKER(1) EYVL N:o C 29, 1.2.1979, s. 5 jaEYVL N:o C 210, 16.8.1980, s. 5(2) EYVL N:o C 85, 8.4.1980, s. 69(3) EYVL N:o C 53, 3.3.1980, s. 54(4) EYVL N:o L 100, 17.4.1980, s. 1(5) EYVL N:o L 66, 16.3.1979, s. 21(6) EYVL N:o L 222, 14.8.1978, s. 11


Avis juridique important

|

31996L0095

Neuvoston direktiivi 96/95/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1996, yhteistä arvonlisäverojärjestelmää koskevan direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta arvonlisäveron yleisen verokannan tason osalta

Virallinen lehti nro L 338 , 28/12/1996 s. 0089 - 0090

NEUVOSTON DIREKTIIVI 96/95/EY,annettu 20 päivänä joulukuuta 1996,yhteistä arvonlisäverojärjestelmää koskevan direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta arvonlisäveron yleisen verokannan tason osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),sekä katsoo, ettädirektiivin 77/388/ETY (3) 12 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, että komission direktiivin 28 l artiklan mukaisesti siirtymäjärjestelmän toiminnasta antaman kertomuksen ja sen lopullista järjestelmää koskevien ehdotusten perusteella neuvosto päättää yksimielisesti 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä 31 päivästä joulukuuta 1996 sovellettavasta arvonlisäveron yleisen verokannan vähimmäistasosta; yleisen verokannan vahvistaa kukin jäsenvaltio prosenttiosuutena veron perusteesta, ja sen on oltava sama sekä tavaroiden luovutusten että palvelujen suoritusten osalta; 1 päivästä tammikuuta 1993 31 päivään joulukuuta 1996 tämä prosenttiosuus ei saa olla alhaisempi kuin 15 prosenttia,kokemus on osoittautunut, että nykyisessä verotusjärjestelmässä tällä hetkellä on eri jäsenvaltioissa voimassa olevilla arvonlisäveron yleisillä verokannoilla yhdessä järjestelmään sisällytettyjen takeiden kanssa varmistettu, että arvonlisäveron siirtymäjärjestelmä on toiminut tyydyttävästi; sen vuoksi näyttää tarkoituksenmukaiselta pitää voimassa yleisen verokannan osalta sen nykyinen vähimmäistaso vielä kahden vuoden ajan, jayhteisen arvonlisäverojärjestelmän siirtymäjärjestelyt eivät saisi vaarantaa myöhempiä lopullisia järjestelyjä; sellaisten uusien järjestelyjen käyttöönotto, jotka direktiivin 77/388/ETY 28 l artiklan mukaisesti perustuvat periaatteessa alkuperämaassa tapahtuvaan verotukseen, saattaisi edellyttää tietyn tasoista arvonlisäveron yleisten verokantojen lähtentämistä yhteisössä; tämän mukaisesti neuvoston olisi yksimielisesti päätettävä kahden vuoden kuluttua sovellettavasta yleisestä verokannasta komission ehdotuksesta ja kuultuaan Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Korvataan direktiivin 77/388/ETY 12 artiklan 3 kohdan a alakohta seuraavasti:"a) Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava arvonlisäveron yleinen verokanta prosenttiosuutena veron perusteesta, ja sen on oltava sama tavaroiden luovutusten ja palvelujen suoritusten osalta. Tämän prosenttiosuuden on 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 1998 oltava vähintään 15 prosenttia.Neuvosto päättää yksimielisesti komission ehdotuksesta ja kuultuaan Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa 31 päivän joulukuuta 1998 jälkeen sovellettavan yleisen verokannan tasosta.Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa joko yhtä tai kahta alennettua verokantaa. Nämä verokannat on määrättävä vähintään 5 prosentin suuruisena prosenttiosuutena veron perusteesta ja niitä sovelletaan ainoastaan niihin ryhmiin kuuluvien tavaroiden luovutuksiin ja palveluiden suorituksiin, jotka on lueteltu liitteessä H."2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1997. Niiden on ilmoitettava asiasta komissiolle viipymättä.Kun jäsenvaltiot antavat kyseiset säännökset, niissä on oltava viittaus tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä kyseinen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1997.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 1996.Neuvoston puolestaS. BARRETTPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 277, 23.9.1996, s. 25(2) EYVL N:o C 204, 15.7.1996, s. 94(3) EYVL N:o L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/42/EY (EYVL N:o L 170, 9.7.1996, s. 34).


Avis juridique important

|

31987L0355

Neuvoston direktiivi 87/355/ETY, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987, mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 71/316/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 192 , 11/07/1987 s. 0046 - 0047 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0145  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 16 s. 0145

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 25 päivänä kesäkuuta 1987,mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 71/316/ETY muuttamisesta (87/355/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettämittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/316/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 87/354/ETY(5), liitettä II on täydennettävä tunnuskirjainten piirroksilla E Espanjalle, EL Kreikalle ja P Portugalille, jaon myös tarpeen muuttaa mainittua liitettä Irlannin tunnuskirjainten IR piirroksen korvaamiseksi IRL:llä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1. Täydennetään piirroksia, joihin direktiivin 71/316/ETY liitteessä II olevassa 3.2.1 kohdassa tarkoitetaan, tunnuskirjaimilla E, EL ja P ja korvataan tunnuskirjaimet IR IRL:llä.2. Näiden tunnuskirjainten mallit esitetään jäljempänä:>VIITTAUS FILMIIN>>VIITTAUS FILMIIN>2 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 31 päivään joulukuuta 1987 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 25 päivänä kesäkuuta 1987.Neuvoston puolestaH. DE CROOPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 317, 10.12.1986, s. 8(2) Lausunto annettu 19 päivänä kesäkuuta 1987(3) EYVL N:o C 150, 9.6.1987, s. 4(4) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1(5) EYVL N:o L 192, 11.7.1987, s. 43


Avis juridique important

|

32001L0116

Komission direktiivi 2001/116/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 2001, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 018 , 21/01/2002 s. 0001 - 0115

Komission direktiivi 2001/116/EY,annettu 20 päivänä joulukuuta 2001,moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/56/EY(2), ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiiviä 70/156/ETY ja sen liitteitä on muutettu useita kertoja ja koska sen liitteitä on muutettava edelleen, liitteet olisi selvyyden vuoksi konsolidoitava.(2) Säännöstä, joka koskee kyseisten liitteiden mukaisia koko ajoneuvon tyyppihyväksynnässä tarvittavia asiakirjoja, olisi sovellettava polttomoottorilla varustettuihin M1-luokan ajoneuvoihin.(3) Direktiivin 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, liitteissä säädetään myös asiakirjoista, joita tarvitaan muun kuin M1-luokan koko ajoneuvon tyyppihyväksynnässä. Tällaisia hyväksyntöjä olisi kuitenkin myönnettävä vasta sen jälkeen, kun direktiivin 70/156/ETY kumoava ja korvaava direktiivi tulee voimaan ja kun erillisdirektiivien muutokset tulevat voimaan, jotta tällaisia hyväksyntöjä voidaan soveltaa joihinkin muun kuin M1-luokan ajoneuvoihin.(4) On myös aiheellista säätää yhtenäisestä hyväksyntänumeroiden myöntämisjärjestelystä.(5) Direktiivi 70/156/ETY olisi muutettava vastaavasti.(6) Tämän direktiivin säännökset ovat direktiivillä 70/156/ETY perustetun tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivi 70/156/ETY seuraavasti:1) Poistetaan 4 artiklan 1 kohdan toisesta alakohdasta sanat "ja siinä on annettava erityinen hyväksyntänumero liitteen VII määräysten mukaisesti".2) Poistetaan 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan kuudennesta alakohdasta sanat "ja mahdolliset erityishyväksyntänumerot korvattava tavallisilla hyväksyntänumeroilla".3) Korvataan direktiivin 70/156/ETY liitteet tämän direktiivin liitteillä.2 artikla1. Tyyppihyväksynnän osalta jäsenvaltioiden on sovellettava direktiiviä 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, ainoastaan polttomoottorilla varustettuihin M1-luokan ajoneuvoihin.2. M1-luokan erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen tyyppihyväksynnän osalta jäsenvaltioiden on ainoastaan valmistajan pyynnöstä sovellettava direktiivin 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/14/EY(3), 4 artiklan 1 kohtaa.3. Direktiivin 70/156/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 87/358/ETY(4), 10 artiklaa sovelletaan edelleen muiden kuin 1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen tyyppihyväksyntään.3 artikla1. EY-tyyppihyväksynnän jälkeen myönnettyjen vaatimustenmukaisuustodistusten osalta nykyisiä malleja voidaan edelleen käyttää 30 päivään kesäkuuta 2003 asti.2. Tämä direktiivi ei mitätöi aikaisemmin annettuja hyväksyntiä eikä se estä tällaisten hyväksyntien laajentamista sen direktiivin vaatimusten mukaisesti, jonka nojalla hyväksyntä on annettu.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset ennen 1 päivää heinäkuuta 2002. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Jäsenvaltioiden on noudatettava näitä säännöksiä 1 päivästä heinäkuuta 2002.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.5 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.6 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2001.Komission puolestaErkki LiikanenKomission jäsen(1) EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1.(2) EYVL L 292, 9.11.2001, s. 21.(3) EYVL L 91, 25.3.1998, s. 1.(4) EYVL L 192, 11.7.1987, s. 51.LIITELUETTELO>TAULUKON PAIKKA>LIITE I (a)>PIC FILE= "L_2002018FI.000402.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.000501.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.000601.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.000701.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.000801.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.000901.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001001.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001101.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001201.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001301.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001401.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001501.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001601.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001701.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001801.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.001901.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002001.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002101.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002201.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002301.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002401.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002501.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002601.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002701.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002801.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.002901.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003001.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003101.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003201.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003301.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003401.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003501.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003601.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003701.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.003801.TIF">LIITE IIAJONEUVOLUOKKIEN JA -TYYPPIEN MÄÄRITTÄMINENA AJONEUVOLUOKAN MÄÄRITTÄMINENAjoneuvoluokat määritellään seuraavan luokituksen mukaisesti:(Kun seuraavissa määritelmissä viitataan "enimmäismassaan", tällä tarkoitetaan "suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna" liitteessä I olevan 2.8 kohdan mukaisesti).1 M-luokka: Vähintään nelipyöräiset matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot.M1-luokka: Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet enintään kahdeksalle matkustajalle.M2-luokka: Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on enintään 5 tonnia.M3-luokka: Matkustajien kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on yli 5 tonnia.M-luokan ajoneuvojen korityypit ja koodit määritellään tämän liitteen C osan 1 (M1-luokan ajoneuvot) ja 2 (M2- ja M3-luokan ajoneuvot) kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.2 N-luokka: Vähintään nelipyöräiset tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot.N1-luokka: Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on enintään 3,5 tonnia.N2-luokka: Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 12 tonnia.N3-luokka: Tavaroiden kuljettamista varten suunnitellut ja rakennetut ajoneuvot, joiden suurin massa on yli 12 tonnia.Puoliperävaunuun tai keskiakseliperävaunuun kytkettäväksi suunnitellun vetoajoneuvon osalta ajoneuvon luokitusmassaksi katsotaan vetoajoneuvon massa ajokunnossa, lisättynä massalla, joka vastaa puoliperävaunusta tai keskiakseliperävaunusta vetoajoneuvoon pystysuunnassa kohdistuvaa suurinta staattista kuormitusta ja, soveltuvin osin, lisättynä vetoajoneuvon kuorman suurimmalla massalla.N-luokan ajoneuvojen korityypit ja koodit määritellään tämän liitteen C osan 3 kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.3 O-luokka: Perävaunut (mukaan luettuna puoliperävaunut).O1-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on enintään 0,75 tonnia.O2-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on yli 0,75 tonnia, mutta enintään 3,5 tonnia.O3-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia, mutta enintään 10 tonnia.O4-luokka: Perävaunut, joiden suurin massa on yli 10 tonnia.Puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta perävaunun suurimmaksi luokitusmassaksi katsotaan massa, joka vastaa perävaunun tai keskiakseliperävaunun akselin tai akseleiden välityksellä maahan kohdistuvaa suurinta pystysuoraa staattista kuormitusta, kun perävaunu on kytkettynä vetoajoneuvoon ja kuormitettu suurimpaan kuormaansa.O-luokan ajoneuvojen korityypit ja koodit määritellään tämän liitteen C osan 4 kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.4 MAASTOAJONEUVOT (G-tunnus)4.1 N1 luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään kaksi tonnia, ja M1-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos:- niissä on vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli, jotka on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti,- niiden tasauspyörästöistä vähintään yksi voidaan lukita tai ne on varustettu vastaavalla järjestelmällä, ja jos niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 30 prosenttia.Lisäksi ajoneuvojen on täytettävä vähintään viisi seuraavasta kuudesta vaatimuksesta:- lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta,- jättökulman on oltava vähintään 20 astetta,- ylityskulman on oltava vähintään 20 astetta,- maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm,- maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 180 mm,- maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 200 mm.4.2 N1-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on suurempi kuin kaksi tonnia, tai N2-, M2-, tai M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään 12 tonnia, pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu samanaikaisesti vetäviksi, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti, tai jos ajoneuvot täyttävät seuraavat kolme vaatimusta:- vähintään yksi etu- ja vähintään yksi taka-akseli on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti,- vähintään yksi akseliston tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä,- niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 prosenttia.4.3 M3-luokan ajoneuvoja, joiden suurin massa on yli 12 tonnia, tai N3-luokan ajoneuvoja pidetään maastoautoina, jos joko niiden kaikki pyörät on suunniteltu vetämään samanaikaisesti, mukaan luettuna ajoneuvot, joissa yksi akselistoista voidaan kytkeä irti, tai jos ne täyttävät seuraavat vaatimukset:- vähintään puolet pyöristä on vetäviä,- vähintään yksi akseliston tasauspyörästöistä voidaan lukita tai on varustettu vastaavalla järjestelmällä,- niiden laskennallinen mäestälähtökyky ilman perävaunua on vähintään 25 prosenttia.ne täyttävät vähintään neljä seuraavasta kuudesta vaatimuksesta:- lähestymiskulman on oltava vähintään 25 astetta,- jättökulman on oltava vähintään 25 astetta,- ylityskulman on oltava vähintään 25 astetta,- maavaran etuakselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm,- maavaran akseleiden välillä on oltava vähintään 300 mm,- maavaran taka-akselin kohdalla on oltava vähintään 250 mm.4.4 Kuormitus- ja tarkastusolosuhteet4.4.1 N1-luokan ajoneuvojen, joiden suurin massa on enintään kaksi tonnia, ja M1-luokan ajoneuvojen on oltava ajokunnossa (jäähdytysneste, voiteluaineet, polttoaine, työkalut, varapyörä ja kuljettaja (ks. liitteen I alaviite (°)).4.4.2 Muut kuin 4.4.1 kohdassa tarkoitetut moottoriajoneuvot on kuormitettava valmistajan ilmoittamaan suurimpaan teknisesti sallittuun massaan.4.4.3 Vaadittu mäestälähtökyky (25 % ja 30 %) tarkastetaan yksinkertaisella laskutoimituksella. Poikkeustapauksissa tutkimuslaitos voi kuitenkin pyytää, että sille toimitetaan kyseistä tyyppiä edustava ajoneuvo käytännön testiä varten.4.4.4 Kun mitataan lähestymis- ja jättökulmia sekä ylityskulmia, alleajosuojalaitteita ei oteta huomioon.4.5 Määrittelyt ja piirustukset maavarasta (lähestymis-, jättö- ja ylityskulmien määrittelyt, ks. liitteen I alaviitteet (na), (nb) ja (nc)).4.5.1 "Maavaralla akseleiden välillä" tarkoitetaan maanpinnan tason ja ajoneuvojen alimman kiinteän kohdan välistä lyhintä etäisyyttä. Moniakselista teliä pidetään yhtenä akselina.>PIC FILE= "L_2002018FI.004101.TIF">4.5.2 "Maavaralla akselin kohdalla" tarkoitetaan etäisyyttä, joka määritetään akselin pyörien renkaiden (kaksoispyörien osalta sisärenkaiden) kosketuspinnan keskiviivan kautta kulkevan ympyrän kaaren korkeimmasta pisteestä, joka koskettaa pyörien välillä ajoneuvon alinta kiinteää kohtaa.Mikään ajoneuvon kiinteä osa ei saa ulottua kuvassa esitetylle viivoitetulle alueelle. Tarvittaessa ilmoitetaan maavara useiden akseleiden kohdalla niiden järjestyksen mukaan, esimerkiksi 280/250/250.>PIC FILE= "L_2002018FI.004102.TIF">4.6 Yhdistetty merkintä"G"-tunnus yhdistetään joko "M"- tai "N"-tunnuksen kanssa. Esimerkiksi maastokäyttöön sopivan N1-luokan ajoneuvon merkintä on N1G.5 "Erikoiskäyttöön tarkoitetulla ajoneuvolla" tarkoitetaan matkustajien tai tavaran kuljetukseen tarkoitettua M-, N- tai O-luokan ajoneuvoa, jolla voidaan tehdä erityisiä korirakenteita ja/tai varusteita vaativia erityistoimintoja.5.1 "Matkailuautolla" tarkoitetaan erikoiskäyttöön tarkoitettua M-luokan ajoneuvoa, jossa on vähintään seuraavilla varusteilla varustetut majoitustilat:- istuimia ja pöytä,- makuupaikkoja, jotka voidaan muuntaa istuimista,- keittovälineet, sekä- varastotiloja.Näiden varusteiden on oltava kiinnitetty tukevasti majoitustilaan; pöytä voidaan kuitenkin suunnitella helposti poistettavaksi.5.2 "Panssariajoneuvolla" tarkoitetaan kuljetettavien matkustajien ja/tai tavaroiden suojeluun tarkoitettua ajoneuvoa, joka täyttää panssarointi- ja luodinkestävyysvaatimukset.5.3 "Ambulanssilla" tarkoitetaan sairaiden tai loukkaantuneiden henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua M-luokan ajoneuvoa, jossa on erityisvarusteita tätä tarkoitusta varten.5.4 "Ruumisautolla" tarkoitetaan kuolleiden henkilöiden kuljetukseen tarkoitettua ajoneuvoa, jossa on erityisvarusteita tätä tarkoitusta varten.5.5 "Matkailuperävaunu": ks. ISO:n standardi 3833:1977, 3.2.1.3 kohta.5.6 "Ajoneuvonosturilla" tarkoitetaan N3-luokan erikoiskäyttöön tarkoitettua ajoneuvoa, jota ei ole varustettu tavaroiden kuljettamista varten, mutta jonka nosturin nostomomentti on yhtä suuri tai suurempi kuin 400 kNm.5.7 "Muilla erikoiskäyttöön tarkoitetuilla ajoneuvoilla" tarkoitetaan edellä 5 kohdassa määritellyt ajoneuvot 5.1-5.6 kohdassa mainittuja ajoneuvoja lukuun ottamatta."Erikoiskäyttöön tarkoitettujen ajoneuvojen" koodit määritellään tämän liitteen C osan 5 kohdassa kyseisessä osassa määritellyn käyttötarkoituksen mukaisesti.B AJONEUVOTYYPIN MÄÄRITTÄMINEN1 M1-luokan osalta:"Tyypillä" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- valmistaja,- valmistajan tyyppinimitys,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot),- moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).Tyypin "variantilla" tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- korimalli (esimerkiksi sedan, viistoperä, coupé, avoauto, station wagon, monikäyttöajoneuvo),- moottori:- toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta),- sylintereiden lukumäärä ja järjestely,- tehoero suurempi kuin 30 prosenttia (suurin teho on yli 1,3 kertaa suurempi kuin pienin teho),- sylinteritilavuusero suurempi kuin 20 prosenttia (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo),- vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin),- ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).Variantin "versiolla" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat liitteen VIII mukaisesta, tietopaketissa esitetystä yhdistelmästä.Seuraavien parametrien monikohtavientejä ei saa yhdistellä samassa versiossa:- suurin teknisesti sallittu massa kuormitettuna,- moottorin sylinteritilavuus,- suurin nettoteho,- vaihdelaatikon tyyppi ja vaihteiden lukumäärä,- istuinten enimmäismäärä liitteessä II olevan C osan määritelmän mukaisesti.2 M2- ja M3-luokan osalta:"Tyypillä" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- valmistaja,- valmistajan tyyppinimitys,- luokka,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta/itsekantava kori, yksi/kaksikerroksinen, jäykkä/nivelöity (ilmeiset ja perustavaa laatua olevat erot),- akseleiden lukumäärä,- moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).Tyypin "varianteilla" tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- luokka direktiivin 2001/.../EY "linja-autot" määritelmän mukaisesti (ainoastaan valmiiden ajoneuvojen osalta),- kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen),- moottori:- toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta),- sylintereiden lukumäärä ja järjestely,- tehoero suurempi kuin 50 prosenttia (suurin teho on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin teho),- sylinteritilavuusero suurempi kuin 50 prosenttia (suurin arvo on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin arvo),- sijainti (edessä, keskellä, takana),- suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 prosenttia (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo),- vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin),- ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).Variantin "versiolla" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat liitteen VIII mukaisesta, tietopaketissa esitetystä yhdistelmästä.3 N1-, N2- ja N3-luokan osalta:"Tyypillä" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- valmistaja,- valmistajan tyyppinimitys,- luokka,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot),- akseleiden lukumäärä,- moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).Tyypin "variantilla" tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka eivät eroa toisistaan seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- korin rakenne (esimerkiksi lava-auto/kippilava-auto/säiliöauto/puoliperävaunun vetoajoneuvo) (ainoastaan valmiiden ajoneuvojen osalta),- kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen),- moottori:- toimintaperiaate (liitteessä III oleva 3.2.1.1 kohta),- sylintereiden lukumäärä ja järjestely,- tehoero suurempi kuin 50 prosenttia (suurin teho on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin teho),- sylinteritilavuusero suurempi kuin 50 prosenttia (suurin arvo on yli 1,5 kertaa suurempi kuin pienin arvo),- suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 prosenttia (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo),- vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin),- ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).Variantin "versiolla" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat liitteen VIII mukaisesta, tietopaketissa esitetystä yhdistelmästä.4 O1-, O2-, O3- ja O4-luokan ajoneuvojen osalta:"Tyypillä" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- valmistaja,- valmistajan tyyppinimitys,- luokka,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta/itsekantava kori (selvät ja olennaiset erot),- akseleiden lukumäärä,- varsinainen perävaunu/puoliperävaunu/keskiakseliperävaunu,- jarrujärjestelmän tyyppi (esimerkiksi jarruton/inertia/tehostettu).Tyypin "variantilla" tarkoitetaan tyypin ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia ainakin seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:- kuinka pitkälle rakentaminen on edennyt (esimerkiksi valmis/keskeneräinen),- korimalli (esimerkiksi matkailuperävaunu/lavaperävaunu/säiliöperävaunu) (ainoastaan valmiiden/valmistuneiden ajoneuvojen osalta),- suurimman teknisesti sallitun kuormitetun massan ero suurempi kuin 20 prosenttia (suurin arvo on yli 1,2 kertaa suurempi kuin pienin arvo),- ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti).Variantin "versiolla" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka muodostuvat tietopaketissa esitetystä yhdistelmästä.5 Kaikkien luokkien osalta:Ajoneuvon täydellinen tunnistaminen ainoastaan tyypin, variantin ja version merkinnöistä on oltava yhteneväinen käyttöönotettavalle ajoneuvolle vaadittujen kaikkien teknisten ominaisuuksien yksittäisten tarkkojen määritelmien kanssa.C KORITYYPIN MÄÄRITELMÄ(ainoastaan valmiiden/valmistuneiden ajoneuvojen osalta)Korityyppi liitteessä I, liitteessä III olevan I osan 9.1 kohdassa ja liitteessä IX olevassa 37 kohdassa ilmoitetaan seuraavin koodein:1 Henkilöautot (M1)AA Sedan ISO:n standardi 3833:1977, 3.1.1.1 kohta, mutta mukaan luettuna myös ajoneuvot, joissa on enemmän kuin neljä sivuikkunaaAB Viistoperä Takalasin käsittävällä peräluukulla varustettu sedan (AA)AC Station wagon ISO:n standardi 3833:1977, 3.1.1.4 kohta (farmariauto)AD Coupé ISO:n standardi 3833:1977, 3.1.1.5 kohtaAE Avoauto ISO:n standardi 3833:1977, 3.1.1.6 kohtaAF Monikäyttöajoneuvo Muu kuin edellä AA-AE kohdassa mainittu moottoriajoneuvo, joka on tarkoitettu matkustajien ja näiden matkatavaroiden tai tavaroiden kuljetukseen yhdessä tilassa Jos kyseinen ajoneuvo kuitenkin täyttää seuraavat edellytykset:a) istumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on enintään kuusi,"istumapaikan" katsotaan olevan olemassa, jos ajoneuvo on varustettu "helposti käytettävissä olevilla" istuinten kiinnityspisteillä,"helposti käytettävissä olevilla" istuinten kiinnityspisteillä tarkoitetaan niitä kiinnityspisteitä, joita voidaan käyttää. Jotta kiinnityspisteet eivät olisi "helposti käytettävissä", valmistajan on fyysisesti estettävä niiden käyttö esimerkiksi hitsaamalla niiden päälle suojalevyt tai asentamalla vastaavat pysyvät rakenteet, jotka eivät ole irrotettavissa tavanomaisesti saatavilla olevin työkaluin, jab) P - (M + N × 68)  > N × 68jossaP= suurin teknisesti sallittu kuormitettu massa kg:inaM= massa ajokunnossa kg:inaN= istumapaikkojen määrä kuljettajaa lukuun ottamatta,ajoneuvoa ei katsota M1-luokan ajoneuvoksi.2 M2- tai M3-luokan moottoriajoneuvotI-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi .../.../EY "linja-autot")CA YksikerroksinenCB KaksikerroksinenCC Nivelöity yksikerroksinenCD Nivelöity kaksikerroksinenCE Matalalattiainen yksikerroksinenCF Matalalattiainen kaksikerroksinenCG Nivelöity matalalattiainen yksikerroksinenCH Nivelöity matalalattiainen kaksikerroksinenII-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi .../.../EY "linja-autot")CI YksikerroksinenCJ KaksikerroksinenCK Nivelöity yksikerroksinenCL Nivelöity kaksikerroksinenCM Matalalattiainen yksikerroksinenCN Matalalattiainen kaksikerroksinenCO Nivelöity matalalattiainen yksikerroksinenCP Nivelöity matalalattiainen kaksikerroksinenIII-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi .../.../EY "linja-autot")CQ YksikerroksinenCR KaksikerroksinenCS Nivelöity yksikerroksinenCT Nivelöity kaksikerroksinenA-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi .../.../EY "linja-autot")CU YksikerroksinenCV Matalalattiainen yksikerroksinenB-luokan ajoneuvot (ks. direktiivi .../.../EY "linja-autot")CW Yksikerroksinen3 N-luokan moottoriajoneuvot>TAULUKON PAIKKA>- Kuitenkin jos määritelmän BB mukaisessa ajoneuvossa, jonka suurin teknisesti sallittu massa on enintään 3500 kg:- on enemmän kuin kuusi istumapaikkaa kuljettajaa lukuun ottamatta,tai- ajoneuvo täyttää seuraavat vaatimukset:a) istumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on enintään kuusi jab) P - (M + N × 68) <= N × 68ajoneuvoa ei katsota N-luokan ajoneuvoksi.- Kuitenkin jos määritelmän BA, BB (kun suurin teknisesti sallittu massa on yli 3500 kg), BC tai BD mukainen ajoneuvo täyttää ainakin yhden seuraavista vaatimuksista:a) istumapaikkojen lukumäärä kuljettajaa lukuun ottamatta on yli kahdeksan,taib) P - (M + N × 68) <= N × 68ajoneuvoa ei katsota N-luokan ajoneuvoksi."Istumapaikkojen" sekä P-, M- ja N-luokkien määritelmät, ks. tämän liitteen C osan kohta.4 O-luokan ajoneuvot>TAULUKON PAIKKA>5 Erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot>TAULUKON PAIKKA>LIITE III>PIC FILE= "L_2002018FI.004802.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.004901.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005001.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005101.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005201.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005301.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005401.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005501.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005601.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.005701.TIF">LIITE IVLUETTELO AJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ VARTEN TÄYTETTÄVISTÄ VAATIMUKSISTAI OSA>TAULUKON PAIKKA>X Direktiivi sovellettavissa.II OSA>TAULUKON PAIKKA>LIITE VAJONEUVON EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄSSÄ NOUDATETTAVAT MENETTELYT1 Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää sovellettaessa EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on:a) tarkastettava, että kaikki erillisdirektiivien nojalla myönnetyt EY-tyyppihyväksynnät soveltuvat erillisdirektiivissä olevaan asianomaiseen normiin;b) huolehdittava asiakirjojen osalta, että ajoneuvoja koskeva(t) eritelmä(t) ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvät tiedot sisältyvät tietopakettien tietoihin ja/tai erityisdirektiivien perusteella annettujen hyväksyntätodistusten tietoihin; ja kun valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvää järjestysnumeroa ei ole yhteenkään erityisdirektiiviin liittyvässä tietopaketissa, varmistettava, että asianomainen osa tai ominaisuus on valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen;c) tehtävä tai annettava tehtäväksi ajoneuvon osien tai järjestelmien tarkastukset hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavista valituista näytekappaleista sen tarkistamiseksi, onko ajoneuvo(t) valmistettu oikeaksi todistetun tietopaketin tietojen mukaisesti erillisdirektiivien nojalla myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntien osalta;d) tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset;e) tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat tarkastukset, jotka koskevat liitteessä IV olevan I osan alaviitteissä (1) ja (2) määrättyjen laitteiden olemassaoloa.2 Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tarkastettavien ajoneuvojen lukumäärän on oltava riittävä, jotta erilaisille tyyppihyväksyttäväksi tarkoitetuille yhdistelmille voidaan suorittaa riittävät tarkastukset seuraavien perusteiden mukaisesti:>TAULUKON PAIKKA>3 Jos mitään erillisdirektiivien perusteella annettuja hyväksyntätodistuksia ei ole saatavilla, EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on:a) järjestettävä suoritettaviksi tarvittavat asiaa koskevissa erillisdirektiiveissä vaaditut testit ja tarkastukset;b) tarkastettava, että ajoneuvo on ajoneuvon valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen ja että se täyttää asiaa koskevien erillisdirektiivien tekniset vaatimukset;c) tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset;d) tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat tarkastukset, jotka koskevat liitteessä IV olevan I osan alaviitteissä (1) ja (2) määrättyjen laitteiden olemassaoloa.LIITE VI>PIC FILE= "L_2002018FI.006602.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.006701.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.006801.TIF">LIITE VIIEY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN NUMEROINTIJÄRJESTELMÄ(1)1 EY-tyyppihyväksyntänumero koostuu koko ajoneuvon tyyppihyväksyntien osalta neljästä osasta ja järjestelmän, osan ja erillisen teknisen yksikön tyyppihyväksyntien osalta viidestä osasta kuten jäljempänä selitetään. Tyyppihyväksyntänumeron osat erotetaan toisistaan kaikissa tapauksissa *-merkillä.Osa 1: Pieni e-kirjain, jota seuraa EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion tunnuskirjain (tunnuskirjaimet) tai -numero:1 Saksa2 Ranska3 Italia4 Alankomaat5 Ruotsi6 Belgia9 Espanja11 Yhdistynyt kuningaskunta12 Itävalta13 Luxemburg17 Suomi18 Tanska21 Portugali23 Kreikka24 IrlantiOsa 2: Perusdirektiivin numero.Osa 3: Viimeisimmän EY-tyyppihyväksyntään sovellettavan muutosdirektiivin numero.- Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntöjen osalta tällä tarkoitetaan viimeisintä direktiivin 70/156/ETY artiklaa (tai artikloja) muuttavaa direktiiviä.- Tällä tarkoitetaan ne todelliset säännökset sisältävää viimeisintä direktiiviä, joiden mukainen järjestelmän, osan tai teknisen yksikön on oltava.- Jos direktiivissä on erilaisia teknisiä standardeja koskevia erilaisia voimaantulopäivämääriä, on lisättävä kirjainmerkki osoittamaan sitä standardia, jonka perusteella hyväksyntä on myönnetty.Osa 4: Perustyyppihyväksyntänumeron osoittava nelinumeroinen järjestysnumero (joka alkaa tarvittaessa nollalla) kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntää varten taikka neli- tai viisinumeroinen numero erillisdirektiivin mukaista EY-tyyppihyväksyntää varten. Sarja alkaa luvusta 0001 jokaisen perusdirektiivin osalta.Osa 5: Laajennuksen osoittava kaksinumeroinen järjestysnumero (joka alkaa tarvittaessa nollalla). Sarja alkaa luvusta 00 jokaisen perushyväksyntänumeron osalta.2 Kokonaisen ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta osa 2 jätetään pois.3 Ainoastaan ajoneuvon lakisääteisen kilven (lakisääteisten kilpien) osa 5 jätetään pois.4 Esimerkki jarruja koskevan direktiivin mukaisesta kolmannesta järjestelmän hyväksynnästä (jota ei vielä ole laajennettu), jonka on myöntänyt Ranska:e2*71/320*98/12*0003*00taie2*88/77*91/542A*0003*00 sellaisen direktiivin osalta, jossa on kaksi voimaantulovaihetta A ja B.5 Esimerkki toisesta laajennuksesta neljänteen ajoneuvon tyyppihyväksyntään, jonka on myöntänyt Yhdistynyt kuningaskunta:e11*98/14*0004*02kun direktiivi 98/14/ETY on toistaiseksi viimeisin direktiivin 70/156/ETY artikloita muuttava direktiivi.6 Esimerkki ajoneuvon lakisääteiseen kilpeen (lakisääteisiin kilpiin) merkitystä EY-tyyppihyväksyntänumerosta:e11*98/14*0004(1) Osat ja erilliset tekniset yksiköt on merkittävä asianomaisten erillisten direktiivien säännösten mukaisesti.LIITE VIII>PIC FILE= "L_2002018FI.007102.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.007201.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.007301.TIF">LIITE IX>PIC FILE= "L_2002018FI.007402.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.007501.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.007601.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.007701.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.007801.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.007901.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008001.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008101.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008201.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008301.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008401.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008501.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008601.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008701.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008801.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.008901.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.009001.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.009101.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.009201.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.009301.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.009401.TIF">>PIC FILE= "L_2002018FI.009501.TIF">LIITE XTUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUTTA KOSKEVAT MENETTELYT0 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUSTuotannon vaatimustenmukaisuus sen varmistamiseksi, että tuotanto on hyväksytyn tyypin mukainen, mukaan luettuna jäljempänä esitetyn alkuarvioinnin mukainen laadun hallintajärjestelmien arviointi(1) sekä hyväksynnän kohteen ja jäljempänä esitettyjen tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen mukaisten tuotteeseen liittyvien valvontatoimenpiteiden tarkastus.1 ALKUARVIOINTI1.1 Jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten on varmistettava ennen EY-tyyppihyväksynnän myöntämistä, että käytettävissä on toimenpiteet ja menettelyt, joilla voidaan tyydyttävästi taata tehokas valvonta sen varmistamiseksi, että tuotannossa olevat osat, järjestelmät, erilliset tekniset yksiköt tai ajoneuvot ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.1.2 EY-tyyppihyväksynnän myöntävän viranomaisen on tarkistettava, täyttyykö 1.1 kohdassa asetettu vaatimus. Kyseisen viranomaisen on hyväksyttävä alkuarviointi sekä jäljempänä 2 osassa tarkoitetut tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyt ottaen tarvittaessa huomioon yhden jäljempänä 1.2.1-1.2.3 kohdassa kuvatuista järjestelyistä tai tarvittaessa kyseisten järjestelyjen yhdistelmän kokonaan tai osittain.1.2.1 EY-tyyppihyväksynnän myöntävä EY-tyyppihyväksyntäviranomainen tai EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten puolesta tekninen tutkimuslaitos voi tehdä alkuarvioinnin ja/tai tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen tarkastuksen.1.2.1.1 Toteutettavan alkuarvioinnin laajuutta määrittäessään EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on otettava huomioon seuraavia seikkoja koskevat saatavissa olevat tiedot:jäljempänä kohdassa 1.2.3 kuvattu valmistajan todistus, jota ei ole pätevöity tai tunnustettu kyseisen kohdan perusteella,osan tai erillisen teknisen yksikön EY-tyyppihyväksynnän osalta laatujärjestelmien arvioinnit, jotka ajoneuvon valmistaja(t) on suorittanut (ovat suorittaneet) osan tai erillisen teknisen yksikön valmistajan tiloissa yhden tai useamman kyseisellä teollisuudenalalla sovellettavan, yhdenmukaistetun EN ISO 9002:1994 tai EN ISO 9001:2000 -standardin vaatimukset täyttävän eritelmän mukaisesti; 7.3 kohdassa (jonka aiheena on asiakastyytyväisyys ja jatkuva parantaminen) olevat suunnittelun ja kehityksen käsitteisiin liittyvät vaatimukset saa jättää ottamatta huomioon.1.2.2 Myös toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen tai EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen tähän tarkoitukseen määräämä tekninen tutkimuslaitos voi tehdä alkuarvioinnin ja/tai tuotteen vaatimustenmukaisuusjärjestelyjen tarkastuksen. Tällöin kyseisen toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on laadittava vaatimustenmukaisuusvakuutus, jossa esitetään alueet ja tuotantoyksiköt, joilla katsotaan olevan merkitystä EY-tyyppihyväksyttävän tuotteen (EY-tyyppihyväksyttävien tuotteiden) ja sen direktiivin kannalta, jonka mukaisesti kyseiset tuotteet tyyppihyväksytään(2). Kun toisen jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen on saanut vaatimustenmukaisuusvakuutusta koskevan pyynnön EY-tyyppihyväksynnän myöntävän jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaiselta, sen on viipymättä lähetettävä vaatimustenmukaisuusvakuutus tai ilmoitettava, ettei se pysty antamaan tällaista vakuutusta. Lausunnossa on oltava vähintään seuraavat tiedot:>TAULUKON PAIKKA>1.2.3 EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on myös hyväksyttävä, että yhdenmukaistetun EN ISO 9002:1994 -standardin (jonka soveltamisalaan tuotantolaitokset ja hyväksyttävä tuote (hyväksyttävät tuotteet) kuuluvat) tai EN ISO 9001:2000 -standardin (jonka 7.3 kohdassa (asiakastyytyväisyys ja jatkuva parantaminen) olevat suunnittelun ja kehityksen käsitteisiin liittyvät vaatimukset saa jättää ottamatta huomioon), tai vastaavan yhdenmukaistetun standardin mukainen valmistajan asianmukainen todistus täyttää 1.2 kohdassa asetetut alkuarviointia koskevat vaatimukset. Valmistajan on esitettävä tiedot todistuksesta sekä huolehdittava siitä, että EY-tyyppihyväksyntäviranomaisille ilmoitetaan kaikista todistuksen voimassaoloon tai soveltamisalaan tehtävistä muutoksista.Ilmaisulla "asianmukainen todistus" tarkoitetaan yhdenmukaistetun EN 45012 -standardin mukaisen varmentamislaitoksen myöntämää todistusta, jonka itse jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen on pätevöinyt sellaisena tai jonka jäsenvaltion kansallinen akkreditointiorganisaatio on akkreditoinut sellaisena ja jonka jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomainen on tunnustanut.Jäsenvaltioiden EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten on ilmoitettava toisilleen pätevöimistään ja tunnustamistaan varmentamislaitoksista sekä näiden laitosten pätevyyden tai soveltamisalan muuttumisesta.1.3 Ajoneuvon järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksikköjen hyväksynnän myöntämiseksi tehtyjä alkuarviointeja ei tarvitse toistaa koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän vuoksi, vaan niitä täydennetään arvioinnilla, joka kattaa koko ajoneuvon kokoamiseen liittyvät paikat ja toimet, joita aiemmat arvioinnit eivät kattaneet.2 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS2.1 Kukin tämän direktiivin tai erillisdirektiivin mukaisesti hyväksytty ajoneuvo, järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö on valmistettava hyväksytyn tyypin mukaiseksi, eli sen on täytettävä tämän direktiivin tai jonkin liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa olevan erillisdirektiivin vaatimukset.2.2 Myöntäessään EY-tyyppihyväksynnän jäsenvaltion EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että voimassa on riittävät määräykset ja kirjalliset valvontasuunnitelmat, joista sovitaan valmistajan kanssa kunkin hyväksynnän osalta, jotta voidaan suorittaa määrävälein testit tai niihin liittyvät tarkastukset ja tarvittaessa erityisesti erillisdirektiiveissä säädetyt testit, joilla tarkistetaan, että ajoneuvo, järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö on edelleen hyväksytyn tyypin mukainen.2.3 EY-tyyppihyväksynnän haltijan on erityisesti:2.3.1 Varmistettava, että käytettävissä on menettelyt, joilla tuotteiden (ajoneuvojen, järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksikköjen) vaatimustenmukaisuutta hyväksyttyyn tyyppiin nähden valvotaan tehokkaasti, ja että näitä menettelyjä sovelletaan.2.3.2 Voitava käyttää kunkin hyväksytyn tyypin vaatimustenmukaisuuden tarkastukseen tarvittavaa testauslaitteistoa tai muuta tarkoituksenmukaista laitteistoa.2.3.3 Varmistettava, että testitulokset kirjataan ja että niiden liiteasiakirjat ovat saatavilla ajan, joka määrätään yhdessä tyyppihyväksyntäviranomaisten kanssa. Tämä aika ei saa olla yli kymmenen vuotta.2.3.4 Analysoitava kunkin testi- tai tarkastustyypin tulokset tarkistaakseen ja varmistaakseen tuotteen ominaisuuksien pysyvyyden siten, että teolliselle tuotannolle ominaiset vaihtelut sallitaan.2.3.5 Huolehdittava siitä, että jokaiselle tuotetyypille tehdään ainakin tässä direktiivissä säädetyt tarkastukset sekä liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa mainituissa sovellettavissa erillisdirektiiveissä säädetyt testit.2.3.6 Huolehdittava siitä, että kaikki näyte- tai testikappalesarjat, jotka niille tehdyn testi- tai tarkastustyypin perusteella osoittautuvat vaatimusten vastaisiksi, johtavat uuteen näytteenottoon ja testiin tai tarkastukseen. Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava, jotta vastaava tuotanto saatettaisiin jälleen vaatimustenmukaiseksi.2.3.7 Koko ajoneuvon EY-tyyppihyväksynnän osalta 2.3.5 kohdassa tarkoitetut tarkastukset rajoitetaan niihin, joilla voidaan tarkastaa, että noudatetaan asianmukaista rakennuseritelmää, joka liittyy hyväksyntään ja erityisesti liitteessä III esitettyyn ilmoituslomakkeeseen sekä tämän direktiivin liitteessä IX esitettyjä vaatimustenmukaisuustodistuksia varten vaadittaviin tietoihin.3 JATKUVAT TARKASTUKSET3.1 EY-tyyppihyväksynnän myöntänyt viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät.3.1.1 Tavallisesti valvotaan, että tässä liitteessä olevissa 1 ja 2 osissa (alkuarviointi ja tuotteen vaatimustenmukaisuus) määrättyjä menettelyjä sovelletaan edelleen tehokkaasti.3.1.1.1 Varmentamislaitoksen (joka on tämän liitteen 1.2.3 kohdan vaatimusten mukaisesti pätevöity tai tunnustettu) suorittamat valvontatoimet on hyväksyttävä 3.1.1. kohdan vaatimusten mukaisiksi alkuarviointia varten vahvistettujen menettelyjen osalta (1.2.3 kohta).3.1.1.2 EY-tyyppihyväksyntäviranomaisten tekemien tarkastusten (muiden kuin 3.1.1.1. kohdassa tarkoitettujen tarkastusten) tavanomaisen suoritusvälin on taattava, että tässä liitteessä olevan 1 ja 2 osan mukaisesti sovellettavat aiheelliset tarkastukset toistetaan tyyppihyväksyntäviranomaisten luottamukseen perustuvin aikavälein.3.2 Testi- tai tarkastusasiakirjojen sekä tuotantoasiakirjojen on oltava kaikissa tarkastuksissa tarkastajan käytettävissä; tämä koskee erityisesti niiden testien tai tarkastusten tuloksia, joista on tämän liitteen 2.2 kohdassa tarkoitetut määräykset ja kirjalliset valvontasuunnitelmat.3.3 Jos testin luonne sen sallii, tarkastaja saa ottaa satunnaisotoksen näytteitä testattavaksi valmistajan laboratoriossa (tai teknisen tutkimuslaitoksen laboratoriossa, jos erillisdirektiivissä niin säädetään). Näytteiden vähimmäismäärä voidaan määrätä valmistajan omien tarkastusten tulosten perusteella.3.4 Jos valvonnan taso osoittautuu riittämättömäksi tai jos osoittautuu tarpeelliseksi tarkastaa 3.2 kohdan mukaisesti tehtyjen testien luotettavuus, tarkastaja valitsee näytteitä, jotka toimitetaan EY-tyyppihyväksyntätestit tehneelle tekniselle tutkimuslaitokselle.3.5 EY-tyyppihyväksyntäviranomainen saa tehdä kaikki tässä direktiivissä tai liitteessä IV tai XI esitetyssä täydellisessä luettelossa mainituissa soveltuvissa erillisdirektiiveissä säädetyt tarkastukset tai testit.3.6 Jos tarkastuksesta saadaan epätyydyttäviä tuloksia, EY-tyyppihyväksyntäviranomaisen on varmistettava, että toteutetaan kaikki tarvittavat toimenpiteet, joilla tuotanto saatetaan jälleen vaatimusten mukaiseksi mahdollisimman nopeasti.(1) Arvioinnin suunnittelusta ja toteuttamisesta annetaan ohjeet yhdenmukaistetun ISO 10011 -standardin osissa 1, 2 ja 3 (1991).(2) Esimerkiksi asiaa koskeva erillisdirektiivi, jos hyväksyttävä tuote on järjestelmä, osa tai erillinen tekninen yksikkö, ja direktiivi 70/156/ETY, jos hyväksyttävä tuote on koko ajoneuvo.LIITE XIERIKOISKÄYTTÖÖN TARKOITETTUJEN AJONEUVOJEN LUONNE JA NIITÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSETLisäys 1Matkailuautot, ambulanssit ja ruumisautot>TAULUKON PAIKKA>Lisäys 2Panssariajoneuvot>TAULUKON PAIKKA>Lisäys 3Muut erikoiskäyttöön tarkoitetut ajoneuvot (mukaan luettuina matkailuperävaunut)>TAULUKON PAIKKA>Lisäys 4Ajoneuvonosturit>TAULUKON PAIKKA>Kirjaimien merkitysX Ainoastaan erillisdirektiivissä määritellyt poikkeukset.N/A Tätä direktiiviä ei sovelleta tähän ajoneuvoon (ei vaatimuksia).A Poikkeus sallitaan, jos täyttä vaatimustenmukaisuutta ei saavuteta erityistarkoitusten vuoksi. Valmistajan on osoitettava tyyppihyväksyntäviranomaisia tyydyttävällä tavalla, että ajoneuvo ei voi täyttää vaatimuksia sen erityistarkoituksen vuoksi.B Sovelletaan ainoastaan oviin, joista pääsee istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, ja ainoastaan silloin, kun ajoneuvon pituussuuntaiseen keskitasoon nähden kohtisuorasti mitattu istuimen R-pisteen ja ovipinnan keskitason välinen etäisyys on enintään 500 mm.C Sovelletaan ainoastaan siihen ajoneuvon takimmaisen istuimen edessä olevaan osaan, joka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä, sekä myös direktiivissä 74/60/ETY määriteltyyn pääniskualueeseen.D Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä.E Ainoastaan etuosan osalta.F Täyttöputken suunnan ja pituuden muutos sekä sisäänrakennetun säiliön uudelleensijoittaminen sallitaan.G Perus-/keskeneräisen ajoneuvon (jonka alustaa käytettiin erityiskäyttöön tarkoitetun ajoneuvon rakentamisessa) luokan mukaiset vaatimukset. Keskeneräisten/valmistuneiden ajoneuvojen osalta on hyväksyttävää, että vastaavan N-luokan ajoneuvoja koskevat (suurimpaan massaan perustuvat) vaatimukset täyttyvät.H Pakojärjestelmän pituuden muuttaminen enintään kahden metrin pituudelta viimeisen äänenvaimentimen jälkeen on sallittua ilman lisätestejä.I Sovelletaan ainoastaan lämmitysjärjestelmiin, joita ei ole erityisesti suunniteltu asumistarkoituksiin.J Kaikkien muiden ikkunoiden paitsi ohjaamon ikkunoiden (tuulilasi ja sivulasit) materiaali saa olla joko turvalasia tai jäykkää muovilasitetta.K Merkinantolaitteita voidaan asentaa lisää.L Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Takaistuimilla vaaditaan vähintään kiinnityspisteet lantiovöille.M Sovelletaan ainoastaan istuimiin, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön ajoneuvon ollessa tieliikenteessä. Kaikilla takaistuimilla vaaditaan vähintään lantiovyöt.N Edellyttäen, että kaikki pakolliset valaisinlaitteet on asennettu ja että geometriseen näkyvyyteen ei vaikuteta.O Ajoneuvon etuosaan on oltava asennettu sopiva järjestelmä.P Sovelletaan ainoastaan lämmitysjärjestelmiin, joita ei ole erityisesti suunniteltu asumistarkoituksiin. Ajoneuvon etuosaan on oltava asennettu sopiva järjestelmä.Q Pakojärjestelmän pituuden muuttaminen enintään kahden metrin pituudelta viimeisen äänenvaimentimen jälkeen on sallittua ilman lisätestejä. Edustavimmalle perusajoneuvolle myönnetty EY-tyyppihyväksyntä pysyy voimassa, vaikka vertailupaino muuttuisi.R Edellyttäen, että kaikkien jäsenvaltioiden rekisterikilvet voidaan asentaa ja että ne ovat asentamisen jälkeen edelleen näkyvissä.S Valon läpäisysuhde on vähintään 60 % ja A-pilarin näkyvyyttä rajoittava kulma enintään 10°.T Testi suoritetaan ainoastaan valmiille/valmistuneille ajoneuvoille. Ajoneuvo voidaan testata direktiivin 70/157/ETY mukaisesti. Direktiivin 70/157/ETY liitteessä I olevan 5.2.2.1 kohdan osalta sovelletaan seuraavia raja-arvoja:81 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on alle 75 kW83 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on vähintään 75 kW mutta alle 150 kW84 dB(A) niille ajoneuvoille, joiden moottorin teho on vähintään 150 kW.U Testi suoritetaan ainoastaan valmiille/valmistuneille ajoneuvoille. Ajoneuvojen, joissa on enintään 4 akselia, on täytettävä kaikki direktiivissä 71/320/ETY säädetyt vaatimukset. Poikkeukset sallitaan ajoneuvoille, joissa on enemmän kuin 4 akselia, jos:ajoneuvon erityisrakenne antaa niihin oikeutuksen, jakaikki direktiivissä 71/320/ETY säädetyt seisonta-, käyttö- ja varajarruihin liittyvät jarrutustehoa koskevat vaatimukset täyttyvät.V Voidaan hyväksyä direktiivin 97/68/EY vaatimusten täyttyminen.Y Jos kaikki pakolliset valaisinlaitteet on asennettu.LIITE XIIPIENTEN SARJOJEN JA SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄTA PIENTEN SARJOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄT>TAULUKON PAIKKA>"Tyypillä" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka ovat samanlaisia seuraavilta olennaisilta ominaisuuksiltaan:1 M1-luokka:- valmistaja,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot),- moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).2 M2- ja M3-luokat:- valmistaja,- luokka,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta / itsekantava kori (selvät ja olennaiset erot),- moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi),- akselien lukumäärä.3 N1-, N2- ja N3-luokat:- valmistaja,- luokka,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta/pohjalevy (selvät ja olennaiset erot),- moottori (polttomoottori/sähkömoottori/hybridi).- akselien lukumäärä.4 O1-, O2-, O3- ja O4-luokat:- valmistaja,- luokka,- rakenteen ja suunnittelun olennaiset osat:- alusta / itsekantava kori (selvät ja olennaiset erot),- akseleiden lukumäärä,- varsinainen perävaunu/puoliperävaunu/keskiakseliperävaunu,- jarrujärjestelmän tyyppi (esimerkiksi jarruton/inertia/tehostettu).B. SARJAN VIIMEISTEN AJONEUVOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄTSarjan viimeisiin ajoneuvoihin sovellettavan menettelyn mukaisesti kussakin jäsenvaltiossa käyttöönotettavien valmiiden ja valmistuneiden ajoneuvojen enimmäismäärää rajoitetaan toisella seuraavista jäsenvaltion valitsemista keinoista:Joko1) yhtä tai useampaa tyyppiä edustavien ajoneuvojen suurin lukumäärä saa olla M1-luokan osalta enintään 10 prosenttia ja kunkin muun luokan osalta enintään 30 prosenttia edellisenä vuonna kyseisessä jäsenvaltiossa käyttöönotettujen kaikkia asianomaisia tyyppejä edustavien ajoneuvojen lukumäärästä.Jos M1-luokan osalta 10 prosenttia tai kunkin muun luokan osalta 30 prosenttia on vähemmän kuin 100 ajoneuvoa, jäsenvaltio saa sallia enintään 100 ajoneuvon käyttöönoton,tai2) mitä tahansa yhtä tyyppiä edustavien ajoneuvojen määrä rajoitetaan niihin, joille myönnettiin valmistuspäivänä tai sen jälkeen vaatimustenmukaisuustodistus, joka oli voimassa vähintään kolme kuukautta todistuksen myöntämispäivästä, mutta jonka voimassaolo päättyi erillisdirektiivin voimaantulon myötä.Tämän menettelyn mukaisesti käyttöönotettujen ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistukseen on tehtävä erityismerkintä.LIITE XIII>PIC FILE= "L_2002018FI.011202.TIF">LIITE XIVMONIVAIHEISESSA EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄSSÄ NOUDATETTAVAT MENETTELYT1 YLEISTÄ1.1 Monivaiheinen EY-tyyppihyväksyntämenettely edellyttää kaikkien vaiheiden valmistajien yhteistoimintaa. Tämän vuoksi hyväksyntäviranomaisten on ennen ensimmäisen tai sitä seuraavien vaiheiden hyväksyntien myöntämistä varmistuttava siitä, että asianomaisten valmistajien välisestä tarvittavien asiakirjojen ja tietojen toimittamisesta ja vaihtamisesta on riittävät määräykset, jotta taattaisiin, että valmistunut ajoneuvo täyttää kaikkien liitteessä IV tai XI tarkoitettujen soveltuvien erillisdirektiivien vaatimukset. Toimitettavat ja vaihdettavat tiedot koskevat erityisesti kyseessä olevien järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksyntiä sekä niitä keskeneräiseen ajoneuvoon kuuluvia osia, joita ei ole vielä hyväksytty.1.2 Tässä liitteessä tarkoitetut EY-tyyppihyväksynnät myönnetään ajoneuvotyypin senhetkisen valmistusvaiheen perusteella, ja niiden on sisällettävä kaikki aikaisemmissa vaiheissa myönnetyt hyväksynnät.1.3 Monivaiheisessa EY-tyyppihyväksyntämenettelyssä kukin valmistaja on vastuussa kaikkien niiden järjestelmien, osien tai erillisten teknisten yksiköiden tyyppihyväksynnästä ja tuotannon vaatimustenmukaisuudesta, jotka se on valmistanut tai jotka se on lisännyt aiempaan rakennusvaiheeseen. Valmistaja ei ole vastuussa aiemmassa vaiheessa hyväksytyistä järjestelmistä, osista tai erillisistä teknisistä yksiköistä, paitsi jos hän muuttaa asianomaisia osia siten, että aiemmin myönnetty hyväksyntä ei ole enää voimassa.2 MENETTELYTTyyppihyväksyntäviranomaisen on:a) tarkastettava, että kaikki asianmukaisten erillisdirektiivien nojalla myönnetyt EY-tyyppihyväksynnät soveltuvat erillisdirektiivissä olevaan asianomaiseen normiin;b) huolehdittava, että kaikki tarvittavat tiedot, ottaen huomioon ajoneuvon valmistusvaihe, sisältyvät valmistusasiakirjoihin;c) huolehdittava asiakirjojen osalta, että ajoneuvoja koskeva(t) eritelmä(t) ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvät tiedot sisältyvät tietopakettien tietoihin ja/tai erityisdirektiivien perusteella annettujen EY-tyyppihyväksyntätodistusten tietoihin; kun on kyse valmistuneesta ajoneuvosta ja valmistusasiakirjojen I osaan sisältyvää järjestysnumeroa ei ole yhteenkään erillisdirektiiviin liittyvässä tietopaketissa, on varmistettava, että asianomainen osa tai ominaisuus on valmistusasiakirjoissa olevien tietojen mukainen;d) tehtävä tai annettava tehtäväksi ajoneuvon osien tai järjestelmien tarkastukset hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustavista valituista näytekappaleista sen tarkistamiseksi, onko ajoneuvo(t) valmistettu oikeaksi todistetun tietopaketin tietojen mukaisesti kaikkien asianmukaisten erillisdirektiivien nojalla myönnettyjen EY-tyyppihyväksyntien osalta;e) tarvittaessa tehtävä tai annettava tehtäväksi tarvittavat erillisten teknisten yksiköiden asennustarkastukset.3 Edellä olevan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti tarkastettavien ajoneuvojen lukumäärän on oltava riittävä, jotta ajoneuvon valmistusvaiheesta riippuen voidaan tarkistaa niiden yhdistelmien, joille EY-tyyppihyväksyntää haetaan, seuraavat osat:- moottori,- vaihteisto,- vetävät akselit (lukumäärä, sijainti, kytkentä muihin akseleihin),- ohjaavat akselit (lukumäärä ja sijainti),- korin tyyppi,- ovien lukumäärä,- hallintalaitteet oikealla/vasemmalla,- istuinten lukumäärä,- varustetaso.4 AJONEUVON TUNNISTAMINENToisessa vaiheessa ja sitä seuraavissa vaiheissa kunkin valmistajan on direktiivissä 76/114/ETY tarkoitetun pakollisen kilven lisäksi kiinnitettävä ajoneuvoon lisäkilpi, jonka malli esitetään tämän liitteen lisäyksessä. Tämä lisäkilpi on kiinnitettävä lujasti selvästi näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan sellaiseen ajoneuvon osaan, jota ei todennäköisesti vaihdeta ajoneuvon käyttöiän aikana. Tässä kilvessä on selvästi ja pysyvästi ilmoitettava seuraavat tiedot seuraavassa järjestyksessä:- valmistajan nimi,- EY-tyyppihyväksyntänumeron osat 1, 3 ja 4,- hyväksynnän vaihe,- ajoneuvon valmistenumero,- ajoneuvon suurin sallittu kuormitettu massa(1)- yhdistelmän suurin sallittu massa kuormitettuna (jos ajoneuvoon voidaan kytkeä perävaunu)(2),- suurin sallittu kuhunkin akseliin kohdistuva massa alkaen etuakselista(3),- puoliperävaunun tai keskiakseliperävaunun osalta suurin sallittu kuorma kytkentälaitteen kohdalla(4).Ellei edellä toisin määrätä levyn on oltava direktiivin 76/114/ETY vaatimusten mukainen.(1) Ainoastaan, jos arvo on muuttunut senhetkisen hyväksyntävaiheen aikana.(2) Ainoastaan, jos arvo on muuttunut senhetkisen hyväksyntävaiheen aikana.(3) Ainoastaan, jos arvo on muuttunut senhetkisen hyväksyntävaiheen aikana.(4) Ainoastaan, jos arvo on muuttunut senhetkisen hyväksyntävaiheen aikana.LisäysValmistajan lisäkilven malliSeuraava esimerkkikilpi on vain ohjeellinen.>PIC FILE= "L_2002018FI.011402.TIF">LIITE XV>PIC FILE= "L_2002018FI.011502.TIF">