title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/62/EY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009 , kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen takarekisterikilven kiinnityspaikasta (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti )

text:
               30.7.2009

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 198/20

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2009/62/EY,
   annettu 13 päivänä heinäkuuta 2009,
   kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen takarekisterikilven kiinnityspaikasta
   (kodifioitu toisinto)
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen takarekisterikilven kiinnityspaikasta 29 päivänä lokakuuta 1993 annettua neuvoston direktiiviä 93/94/ETY (3) on muutettu huomattavilta osin (4). Tämän takia mainittu direktiivi olisi selkeyden ja järkeistämisen vuoksi kodifioitava.

               (2)

               Direktiivi 93/94/ETY on eräs kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetussa neuvoston direktiivissä 92/61/ETY ja sen korvanneessa kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä 18 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/24/EY (5) tarkoitettuun EY-tyyppihyväksyntäjärjestelmään kuuluva erillisdirektiivi, ja siinä vahvistetaan kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen suunnittelua ja rakennetta koskevat tekniset vaatimukset takarekisterikilven kiinnityspaikan osalta. Näiden teknisten vaatimusten tarkoituksena on jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentäminen siten, että direktiivissä 2002/24/EY säädettyä EY-tyyppihyväksyntämenettelyä voitaisiin soveltaa kaikkiin ajoneuvotyyppeihin. Sen vuoksi direktiivin 2002/24/EY ajoneuvojärjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.

               (3)

               Tämän direktiivin tavoitteena ei ole yhdenmukaistaa eri jäsenvaltioissa käytettyjen rekisterikilpien mittoja. On siis jäsenvaltioiden velvollisuus huolehtia siitä, että ulkonevat rekisterikilvet eivät aiheuta vaaraa käyttäjille, kuitenkin niin, ettei tämä edellytä muutoksia ajoneuvon valmistukseen.

               (4)

               Tämä direktiivi ei saa vaikuttaa jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä II olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Tätä direktiiviä sovelletaan kaikkien moottoriajoneuvotyyppien, sellaisena kuin ne määritellään direktiivin 2002/24/EY 1 artiklassa, takarekisterikilven kiinnityspaikkaan.
   2 artikla
   Kaksi- tai kolmipyöräisen moottoriajoneuvotyypin takarekisterikilven kiinnityspaikan osalta EY-tyyppihyväksynnän antamismenettely ja näiden ajoneuvojen vapaan liikkuvuuden edellytykset vahvistetaan direktiivin 2002/24/EY II ja III luvussa.
   3 artikla
   Tarvittavista muutoksista liitteen I vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi päätetään direktiivin 2002/24/EY 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   4 artikla
   1.   Jäsenvaltiot eivät saa takarekisterikilven kiinnityspaikkaan liittyvistä syistä

               —

               evätä kaksi- tai kolmipyöräiseltä moottoriajoneuvotyypiltä EY-tyyppihyväksyntää eivätkä

               —

               kieltää kaksi- tai kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa,

         jos takarekisterikilven kiinnityspaikka on tämän direktiivin vaatimusten mukainen.
   2.   Jäsenvaltiot eivät saa myöntää EY-tyyppihyväksyntää kaksi- tai kolmipyöräisille moottoriajoneuvotyypeille takarekisterikilven kiinnityspaikkaan liittyvistä syistä, jos tämän direktiivin vaatimukset eivät täyty.
   3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   5 artikla
   Kumotaan direktiivi 93/94/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteessä II olevassa A osassa mainitulla direktiivillä, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta jäsenvaltioiden velvollisuuteen noudattaa liitteessä II olevassa B osassa olevia määräaikoja, joiden kuluessa niiden on saatettava mainitut direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sovellettava niitä.
   Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.
   6 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2010.
   7 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2009.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         H.-G. PÖTTERING

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         E. ERLANDSSON

      (1)  EUVL C 324, 30.12.2006, s. 11.

      (2)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 25. syyskuuta 2007 (EUVL C 219 E, 28.8.2008, s. 66), ja neuvoston päätös, tehty 22. kesäkuuta 2009.

      (3)  EYVL L 311, 14.12.1993, s. 83.

      (4)  Katso liitteessä II oleva A osa.

      (5)  EYVL L 124, 9.5.2002, s. 1.

      LIITE I
      1.   MITAT
      Kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen takarekisterikilven (1) kiinnityspaikan mitat ovat seuraavat:
      1.1   Mopot ja kevyet nelipyörät, joita ei ole varustettu korilla

                  1.1.1

                     leveys: 100 mm

                  1.1.2

                     korkeus: 175 mm
                  tai

                  1.1.3

                     leveys: 145 mm,

                  1.1.4

                     korkeus: 125 mm.

            1.2   Moottoripyörät, suurimmalta teholtaan enintään 15 kW:n kolmipyörät ja muut korittomat nelipyörät kuin kevyet nelipyörät

                  1.2.1

                     leveys: 280 mm,

                  1.2.2

                     korkeus: 210 mm.

            1.3   Kolmipyörät, joiden suurin teho on yli 15 kW, korilla varustetut kevyet nelipyörät ja muut korilla varustetut nelipyörät kuin kevyet nelipyörät

                  1.3.1

                  Sovelletaan neuvoston direktiivissä 70/222/ETY (2) henkilöautoille säädettyjä vaatimuksia.

            2.   YLEINEN ASENTAMINEN

                  2.1

                  Takarekisterikilven paikan on sijaittava moottoripyörän, moottoripyöräyhdistelmän tai kolmipyörän takaosassa siten, että:

                  2.1.1

                  kilpi voidaan asentaa ajoneuvon äärimmäisten ulkoreunojen pituusakselien väliin.

            3.   KALTEVUUS

                  3.1

                  Takarekisterikilpi:

                              3.1.1

                              sen on oltava kohtisuorassa ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden;

                              3.1.2

                              se voi olla kalteva pystysuoraan nähden enintään 30 asteen kulmassa ajoneuvon ollessa kuormittamaton, jos rekisterinumerolla varustettu puoli on suunnattu ylöspäin;

                              3.1.3

                              se voi olla kalteva pystysuoraan nähden enintään 15 asteen kulmassa ajoneuvon ollessa kuormittamaton, jos rekisterinumerolla varustettu puoli on suunnattu alaspäin.

            4.   ENIMMÄISKORKEUS

                  4.1

                  Rekisterikilven kiinnityspaikan mikään kohta ei saa olla yli 1,50 metrin korkeudella maasta ajoneuvon ollessa kuormittamaton.

            5.   VÄHIMMÄISKORKEUS

                  5.1

                  Ajoneuvon ollessa kuormittamaton takarekisterikilven kiinnityspaikan mikään kohta ei saa olla alle 0,20 metrin korkeudella maasta tai pyörän keskipisteen alapuolella, jos pyörän säde on alle 0,20 metriä.

            6.   GEOMETRINEN NÄKYVYYS

                  6.1

                  Rekisterikilven kiinnityspaikan näkyvyys on varmistettava kahden kaksitahokkaan rajoittaman alueen sisällä: toisessa on oltava horisontaalinen särmä ja sitä määrittää kaksi tasoa, jotka kulkevat rekisterikilven kiinnityspaikan horisontaalisten ylä- ja alasärmien kautta, kilven vaakakulmat esitetään kuvassa 1; toisessa on oltava selvästi pystysuora särmä ja sitä määrittää kaksi tasoa, jotka kulkevat rekisterikilven sivureunojen kautta ja joiden pituusakselin keskiviivan kulmat esitetään kuvassa 2.

         (1)  Mopoilla kyseessä on rekisterikilpi tai tunnistekilpi, jos sellainen on.

         (2)  EYVL L 76, 6.4.1970, s. 25.

         Lisäys 1

            Ilmoituslomake kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvotyyppien takarekisterikilven kiinnityspaikasta

         (Liitetään osan EY-tyyppihyväksyntähakemukseen, jos se esitetään erillään ajoneuvon EY-tyyppihyväksyntähakemuksesta)
         Järjestysnumero (hakijan antama):
         Kaksi- tai kolmipyöräisen moottoriajoneuvotyypin takarekisterikilven kiinnityspaikkaa koskevassa osan EY-tyyppihyväksyntähakemuksessa on oltava direktiivin 2002/24/EY liitteessä II olevan A osan seuraavissa kohdissa tarkoitetut tiedot:

                     —

                     0.1,

                     —

                     0.2,

                     —

                     0.4–0.6,

                     —

                     2.2,

                     —

                     2.2.1,

                     —

                     9.6,

                     —

                     9.6.1.

         Lisäys 2

            Kaksi- ja kolmipyöräisen moottoriajoneuvotyypin takarekisterikilven kiinnityspaikkaa koskeva osan EY-tyyppihyväksyntätodistus

            MALLI

         … :n teknisen tutkimuslaitoksen seloste N:o … päiväys …
         Osan EY-tyyppihyväksyntänumero … Laajennusnumero …

                     1.

                     Ajoneuvon tavaramerkki tai kaupallinen merkki …

                     2.

                     Ajoneuvotyyppi …

                     3.

                     Valmistajan nimi ja osoite …
                     …

                     4.

                     Valmistajan edustajan (tarvittaessa) nimi ja osoite …
                     …

                     5.

                     Päivä, jona ajoneuvo esitetty testattavaksi …

                     6.

                     Osan EY-tyyppihyväksyntä annettu/evätty (1).

                     7.

                     Paikka …

                     8.

                     Päiväys …

                     9.

                     Allekirjoitus …

            (1)  Tarpeeton viivataan yli.

      LIITE II
      A   osa

         Kumottu direktiivi ja sen muutos

         (5 artiklassa tarkoitettu)

                  Neuvoston direktiivi 93/94/ETY

                  (EYVL L 311, 14.12.1993, s. 83).

                  Komission direktiivi 1999/26/EY

                  (EYVL L 118, 6.5.1999, s. 32).

            B   osa

         Osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista ja soveltamista koskevat määräajat

         (5 artiklassa tarkoitetut)

                  Direktiivi

                  Määräaika kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiselle

                  Soveltamispäivä

                  93/94/ETY

                  30 päivänä huhtikuuta 1995

                  1 päivänä marraskuuta 1995 (1)

                  1999/26/EY

                  31 päivänä joulukuuta 1999

                  1 päivänä tammikuuta 2000 (2)

         (1)  Direktiivin 93/94/ETY 4 artiklan mukaisesti:

         ”[Toukokuun 1 päivästä toukokuuta 1995] jäsenvaltiot eivät saa takarekisterikilven kiinnityspaikkaan liittyvistä syistä kieltää tämän direktiivin mukaisten ajoneuvojen ensimmäistä liikkeelle laskemista.”

         (2)  Direktiivin 1999/26/EY 2 artiklan mukaisesti:

         ”1.   Jäsenvaltiot eivät saa 1 päivästä tammikuuta 2000 takarekisterikilven kiinnityspaikkaan liittyvistä syistä

                     —

                     evätä kaksi- tai kolmipyöräiseltä ajoneuvotyypiltä EY-tyyppihyväksyntää eivätkä

                     —

                     kieltää kaksi- tai kolmipyöräisten ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa,

               jos takarekisterikilven kiinnityspaikka on direktiivin 93/94/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimusten mukainen.
         2.   Jäsenvaltiot eivät enää saa 1 päivästä heinäkuuta 2000 myöntää EY-tyyppihyväksyntää kaksi- tai kolmipyöräisille moottoriajoneuvotyypeille takarekisterikilven kiinnityspaikkaan liittyvistä syistä, jos direktiivin 93/94/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna tällä direktiivillä, vaatimukset eivät täyty.”

      LIITE III

         Vastaavuustaulukko

                  Direktiivi 93/94/ETY

                  Direktiivi 1999/26/EY

                  Tämä direktiivi

                  1, 2 ja 3 artikla

                  1, 2 ja 3 artikla

                  2 artiklan 1 kohta

                  4 artiklan 1 kohta

                  2 artiklan 2 kohta

                  4 artiklan 2 kohta

                  4 artiklan 1 kohta

                  —

                  4 artiklan 2 kohta

                  4 artiklan 3 kohta

                  —

                  5 artikla

                  —

                  6 artikla

                  5 artikla

                  7 artikla

                  Liite

                  Liite I

                  —

                  Liite II

                  —

                  Liite III


Avis juridique important

|

31989L0686

Neuvoston direktiivi 89/686/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1989, henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 399 , 30/12/1989 s. 0018 - 0038 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 19 s. 0129  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 19 s. 0129

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 21 päivänä joulukuuta 1989,henkilönsuojaimia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (89/686/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan,ottaa huomioon komission esityksen(1),toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettätoimenpiteet sisämarkkinoiden asteittaiseksi toteuttamiseksi on toteutettava joulukuun 31 päivään 1992 mennessä; sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan,eri jäsenvaltiot ovat viime vuosina hyväksyneet lukuisia henkilönsuojainryhmiä koskevia säännöksiä erityisesti yleisen terveyden suojelemiseksi, työturvallisuuden edistämiseksi ja käyttäjän suojauksen varmistamiseksi,kansalliset säännökset sisältävät usein hyvin yksityiskohtaisia henkilönsuojainten suunnittelua, valmistusta, laatutasoa, testausta ja varmentamista koskevia vaatimuksia, joiden tavoitteena on henkilöiden suojaaminen tapaturmilta ja sairauksilta,erityisesti kansallisissa työturvallisuutta koskevissa säännöksissä säädetään henkilönsuojainten käyttäminen pakolliseksi; monet vaatimukset velvoittavat työnantajat pitämään tarkoituksenmukaiset henkilönsuojaimet henkilökunnan saatavilla, ellei ensisijaisia yleisiä suojaustoimenpiteitä ole suoritettu tai ne ovat riittämättömät,henkilönsuojaimia koskevat kansalliset säännökset eroavat huomattavasti eri jäsenvaltioissa; siten ne saattavat muodostaa kaupan esteen ja vaikuttaa suoraan yhteismarkkinoiden toteuttamiseen ja toimintaan,erilaiset kansalliset säännökset on tarpeen yhdenmukaistaa näiden tuotteiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi alentamatta millään tavalla jäsenvaltioissa voimassa olevaa suojelun tasoa, sekä mahdollisuuksien luomiseksi suojelun tason nostamiselle,tässä direktiivissä säädetyt henkilönsuojainten suunnittelua ja valmistusta koskevat säännökset, jotka ovat perustana erityisesti pyrkimyksille varmistaa turvallisempi työympäristö, eivät estä näiden laitteiden käytöstä ja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden järjestämisestä työpaikalla annettujen säännösten soveltamista,tässä direktiivissä määritellään vain henkilönsuojainten olennaiset vaatimukset; näiden olennaisten vaatimusten mukaisuuden toteamisen helpottamiseksi on välttämätöntä, että yhdenmukaistettuja eurooppalaisia standardeja on erityisesti henkilönsuojainten suunnittelusta ja valmistuksesta sekä henkilönsuojaimiin sovellettavista eritelmistä ja testausmenetelmistä, koska niitä noudattamalla näiden tuotteiden voidaan olettaa olevan edellä tarkoitettujen olennaisten vaatimusten mukaisia; nämä yhdenmukaistetut eurooppalaiset standardit ovat yksityisten toimielinten laatimia, ja niiden tulee säilyä ei-velvoittavina; tätä varten Euroopan standardointikomitea (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) ovat ne toimivaltaiset toimielimet, jotka on valtuutettu vahvistamaan yhdenmukaistettuja standardeja 13 päivänä marraskuuta 1984 hyväksyttyjen komission ja näiden kahden toimielimen välisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen mukaisesti; tässä direktiivissä yhdenmukaistetulla standardilla tarkoitetaan teknistä eritelmää (eurooppalaista standardia tai yhdenmukaistamisasiakirjaa), jonka toinen tai molemmat edellä mainituista toimielimistä on antanut komission aloitteesta teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 28 päivänä maaliskuuta 1983 annetun neuvoston direktiivin mukaisesti 83/189/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 88/182/ETY(5), sekä edellä tarkoitettujen suuntaviivojen mukaisesti,kunnes yhdenmukaistetut standardit, joita tulee olemaan lukuisia laajan soveltamisalan vuoksi ja joiden valmisteleminen sisämarkkinoiden toteuttamiselle asetetussa määräajassa vaatii paljon työtä, on vahvistettu, siirtymävaiheen aikana ja perustamissopimuksen vaatimusten mukaisesti olisi tarkoituksenmukaista säilyttää nykyinen tilanne niitä henkilönsuojaimia koskevien kansallisten standardien vastaavuuksien osalta, joilla ei ole yhdenmukaistettua standardia sinä päivänä, jolloin tämä direktiivi annetaan,sen vuoksi, että direktiivin 83/189/ETY 5 artiklalla perustetulla pysyvällä komitealla on yleinen ja horisontaalinen tehtävä yhteisön standardointipolitiikassa ja erityisesti standardien valmistelemisessa ja voimassa olevien eurooppalaisten standardointisopimusten hoidossa, se soveltuu erityisen hyvin avustamaan komissiota yhdenmukaistettujen standardien vaatimustenmukaisuuden valvonnassa yhteisössä,näiden teknisten vaatimusten noudattamista on valvottava käyttäjän ja ulkopuolisten riittävän suojaamisen varmistamiseksi; voimassa olevat valvontamenettelyt voivat erota merkittävästi toisistaan eri jäsenvaltioissa; henkilönsuojainten vapaata liikkuvuutta rajoittavien lukuisten tarkastusten välttämiseksi olisi laadittava säännökset jäsenvaltioiden suorittamien tarkastusten vastavuoroiseksi tunnustamiseksi; tämän tunnustamisen helpottamiseksi on erityisesti tarpeen säätää yhdenmukaistetut yhteisön menettelytavat ja yhdenmukaistaa ne perusteet, jotka on otettava huomioon valittaessa tarkastuksesta, valvonnasta ja virallisesta tarkastuksesta vastaavia tarkastuslaitoksia, jalainsäädäntömenettelyä tulisi kehittää, jotta molemmat työmarkkinaosapuolet tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti edistäisivät osaltaan standardointia,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:I LUKU SOVELTAMISALA, MARKKINOILLE SAATTAMINEN JA VAPAA LIIKKUVUUS 1 artikla 1 Tätä direktiiviä sovelletaan henkilönsuojaimiin, jäljempänä 'henkilönsuojain`.Tässä direktiivissä säädetään henkilönsuojainten markkinoille saattamista ja vapaata liikkuvuutta koskevat ehdot yhteisössä sekä turvallisuutta koskevat olennaiset vaatimukset, jotka henkilönsuojainten on täytettävä käyttäjien terveyden suojaamisen ja turvallisuuden varmistamiseksi.2 Tässä direktiivissä henkilönsuojaimella tarkoitetaan laitteita tai välineitä, jotka on suunniteltu henkilön käytettäväksi suojaamaan yhdeltä tai useammalta terveyttä tai turvallisuutta uhkaavalta vaaratekijältä.Henkilönsuojaimella tarkoitetaan myös:a) yksikköä, joka koostuu useista eri laitteista tai välineistä, jotka valmistaja on liittänyt yhteen henkilön suojaamiseksi yhdeltä tai useammalta mahdollisesti samanaikaiselta vaaralta;b) suojavälinettä tai -laitetta, joka on liitetty erotettavalla tai erottamattomalla tavalla henkilön käyttämään tai pitämään henkilökohtaiseen tietyn toiminnan suorittamiseksi tarvittavaan laitteeseen, joka ei ole suojaava;c) vaihdettavia henkilönsuojaimen osia, jotka ovat olennaisia henkilönsuojaimen toiminnan kannalta ja joita käytetään yksinomaan kyseisiin laitteisiin.3 Kaikkia järjestelmiä, jotka on saatettu markkinoille yhdessä henkilönsuojainten kanssa niiden liittämiseksi toiseen ulkopuoliseen lisälaitteeseen, pidetään tämän laitteen olennaisena osana, vaikka järjestelmä ei olisi tarkoitettu käyttäjän käytettäväksi tai pidettäväksi jatkuvasti koko vaaralle altistumisen ajan.4 Tätä direktiiviä ei sovelleta:- henkilönsuojaimeen, johon sovelletaan jotain toista direktiiviä, jolla on samat tavoitteet kuin tällä direktiivillä markkinoille saattamisen sekä tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja turvallisuuden osalta;- henkilönsuojainluokkiin, jotka on lueteltu direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien tuotteiden luettelossa liitteessä I, riippumatta ensimmäisessä luetelmakohdassa mainituista poissulkemisen perusteista.2 artikla 1 Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että 1 artiklassa tarkoitettuja henkilönsuojaimia voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön vain, jos ne tarkoituksenmukaisesti säilytettyinä ja aiottuun tarkoitukseen käytettyinä säilyttävät käyttäjän terveyden ja varmistavat turvallisuuden haittaamatta muiden henkilöiden, kotieläinten tai tavaroiden terveyttä tai turvallisuutta.2 Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden oikeutta asettaa perustamissopimuksen mukaisesti vaatimuksia, joita ne pitävät tarpeellisina käyttäjän suojaamisen varmistamiseksi, jos se ei aiheuta sellaisia henkilönsuojainten muunnoksia, jotka eivät ole tämän direktiivin mukaisia.3 Jäsenvaltiot eivät saa estää asettamasta messuilla, näyttelyissä ja muissa vastaavissa tilaisuuksissa näytteille henkilönsuojainta, joka ei ole tämän direktiivin säännöksen mukainen, jos tämä tosiasia selvästi merkinnöillä osoitetaan ja kielletään suojaimen hankinta tai käyttö mihinkään tarkoitukseen, ennen kuin valmistaja tai yhteisöön sijoittautunut valmistajan edustaja on saattanut henkilönsuojaimen vaatimustenmukaiseksi.3 artikla Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen henkilönsuojainten on täytettävä liitteessä II säädetyt terveyttä ja turvallisuutta koskevat olennaiset vaatimukset.4 artikla 1 Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää saattamasta markkinoille henkilönsuojainta tai henkilönsuojaimen osaa, joka täyttää tämän direktiivin säännökset ja jossa on EY-merkki.2 Jäsenvaltiot eivät saa kieltää, rajoittaa tai estää saattamasta markkinoille henkilönsuojaimen osia, joissa ei ole EY-merkkiä ja jotka on tarkoitettu yhdistettäväksi henkilönsuojaimeen, jos ne eivät ole olennaisia suojaimen tyydyttävän toiminnan kannalta.5 artikla 1 Jäsenvaltioiden on pidettävä 3 artiklassa tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia vastaavina niitä 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja henkilönsuojaimia, joissa on EY-merkki ja joista valmistaja kykenee vaadittaessa esittämään 12 artiklassa tarkoitetun vaatimustenmukaisuusvakuutuksen.2 Jäsenvaltion on katsottava, että 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu henkilönsuojain täyttää 3 artiklassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset, jos siinä on EY-merkki ja valmistaja vaadittaessa kykenee esittämään sekä 12 artiklassa tarkoitetun vakuutuksen että 9 artiklan mukaisesti ilmoitetun tarkastuslaitoksen antaman todistuksen henkilönsuojaimen vastaavuudesta asiaa koskevien kansallisiksi standardeiksi otettujen yhdenmukaistettujen standardien kanssa, arvioituna EY-tyyppihyväksynnän tasolla 10 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti.Jos valmistaja ei ole noudattanut yhdenmukaistettuja standardeja tai on noudattanut niitä vain osittain taikka jos sellaisia standardeja ei ole, ilmoitetun tarkastuslaitoksen antamassa todistuksessa on todettava vaatimustenmukaisuus olennaisten vaatimusten kanssa 10 artiklan 4 kohdan a ja b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti.3 Jäljempänä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin henkilönsuojaimiin, joita varten yhdenmukaistettuja standardeja ei ole, voidaan siirtymävaiheessa, enintään 31 päivään joulukuuta 1992 asti, soveltaa kansallisia järjestelyjä, jotka ovat voimassa tämän direktiivin antamispäivänä, jos sellaiset järjestelyt ovat perustamissopimuksen mukaisia.4 Komissio julkaisee yhdenmukaistettuja standardeja koskevat viittaukset Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Jäsenvaltioiden on julkaistava maininnat kansallisiksi standardeiksi otetuista yhdenmukaistetuista standardeista.5 Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että 30 päivään kesäkuuta 1991 mennessä toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, jotta molemmilla työmarkkinaosapuolilla on kansallisella tasolla mahdollisuus vaikuttaa yhdenmukaistettujen standardien valmisteluun ja seurantaan.6 artikla 1 Jos jäsenvaltio tai komissio havaitsee, etteivät 5 artiklassa tarkoitetut yhdenmukaistetut standardit täysin vastaa 3 artiklassa tarkoitettuja asiaa koskevia olennaisia vaatimuksia, komission tai asianomaisen jäsenvaltion on saatettava asia perusteluineen direktiivillä 83/189/ETY(6) perustetun pysyvän komitean käsiteltäväksi. Komitea antaa lausuntonsa viipymättä.Komitean lausunnon perusteella komissio ilmoittaa jäsenvaltioille, onko tarpeen poistaa kyseiset standardit 5 artiklassa tarkoitetuista julkaisuista.2 Direktiivin 89/392/ETY(7) 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustetun pysyvän komitean tietoon voidaan jäljempänä kuvatun menettelyn mukaisesti saattaa tämän direktiivin täytäntöönpanoa tai soveltamista koskeva asia.Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi toimitettuaan tarvittaessa äänestyksen asettaa asian kiireellisyyden mukaan.Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.Komission on mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.7 artikla 1 Jos jäsenvaltio toteaa, että henkilönsuojain, jossa on EY-merkki ja jota on käytetty suunnitellun tarkoituksen mukaisesti, saattaa vaarantaa henkilöiden, kotieläinten tai omaisuuden turvallisuuden, sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen sellaisen laitteen markkinoilta ja kieltääkseen sen saattamisen markkinoille tai vapaan liikkuvuuden.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisesta toimenpiteestä välittömästi ja ilmoitettava päätöksensä perustelut sekä erityisesti se, onko vaatimustenmukaisuuden puuttumisen syynä:a) edellä 3 artiklassa tarkoitettujen olennaisten vaatimusten täyttämättä jättäminen;b) edellä 5 artiklassa tarkoitettujen standardien virheellinen noudattaminen;c) edellä 5 artiklassa tarkoitettujen standardien puutteellisuus.2 Komissio aloittaa mahdollisimman pian neuvottelut asianomaisten osapuolten kanssa. Jos komissio neuvottelujen jälkeen päättää, että toimenpide oli perusteltu, se ilmoittaa tästä kyseiselle jäsenvaltiolle ja muille jäsenvaltioille välittömästi. Jos komissio neuvottelujen jälkeen päättää, että toimenpide ei ollut perusteltu, se ilmoittaa tästä välittömästi kyseiselle jäsenvaltiolle ja valmistajalle tai yhteisöön sijoittautuneelle valmistajan edustajalle. Jos 1 kohdassa tarkoitettu päätös perustuu standardien puutteellisuuksiin ja jos kyseinen jäsenvaltio pitäytyy päätöksessään, komissio saattaa asian 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun komitean käsiteltäväksi ja aloittaa 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.3 Jos henkilönsuojain, joka ei vastaa asiaa koskevia vaatimuksia, on varustettu EY-merkillä, kyseisen jäsenvaltion on toteutettava merkin kiinnittämisestä vastuussa olevia koskevat tarvittavat toimenpiteet ja ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille.4 Komissio huolehtii, että jäsenvaltioille toimitetaan tieto tässä artiklassa säädetyn menettelyn edistymisestä ja tuloksista.II LUKU VARMENTAMISMENETTELY 8 artikla 1 Ennen henkilönsuojainmallin saattamista markkinoille valmistajan tai yhteisöön sijoittautuneen valmistajan edustajan on koottava liitteessä III tarkoitetut tekniset asiakirjat, jotta ne tarvittaessa voidaan esittää toimivaltaisille viranomaisille.2 Ennen muiden kuin 3 luvussa tarkoitettujen henkilönsuojainten sarjavalmistusta valmistajan tai yhteisöön sijoittautuneen valmistajan edustajan on annettava malli 10 artiklan mukaisesti EY-tyyppihyväksyntää varten.3 EY-tyyppihyväksyntää ei ole vaadittava, jos henkilönsuojainmalli on niin yksinkertainen, että valmistaja voi olettaa käyttäjän kykenevän itse arvioimaan, suojaako se sellaisilta pieniltä vaaroilta, joiden asteittaiset vaikutukset käyttäjä voi havaita turvallisesti ja riittävän ajoissa.Tähän luokkaan kuuluvat yksinomaan henkilönsuojaimet, jotka suojaavat käyttäjää:- mekaanisesti syntyviltä pinnallisilta vaikutuksilta (esimerkiksi puutarhakäsineet, sormustimet);- puhdistusaineilta, jotka ovat heikkotehoisia ja joiden vaikutuksista palautuu helposti (esimerkiksi laimeilta pesuliuoksilta suojaavat käsineet);- vaaroilta, joita kohdataan käsiteltäessä kuumia osia, jotka eivät altista käyttäjää yli 50 °C:n lämpötiloille tai vaarallisille iskuille (esimerkiksi käsineet, suojaesiliinat);- sääoloilta, jotka eivät ole poikkeuksellisia eivätkä erityisen vaarallisia (esimerkiksi päähineet, kausivaatetus, jalkineet);- pieniltä iskuilta tai tärinöiltä, jotka eivät kohdistu elintärkeisiin ruumiin osiin ja joiden vaikutukset eivät aiheuta palautumattomia vammoja (esimerkiksi päänahan suojaamiseen tarkoitetut kevyet päähineet, käsineet, kevyet jalkineet);- auringonvalolta (aurinkolasit).4 Henkilönsuojainten tuotannossa edellytetään:a) valmistajan valinnan mukaan toisen 11 artiklassa säädetyn menettelyn noudattamista monimutkaisen henkilönsuojaimen osalta, joka on tarkoitettu suojaamaan hengenvaaralta tai terveyttä vakavasti tai pysyvästi haittaavilta vaaroilta, joiden välittömiä vaikutuksia suunnittelija ei voi olettaa käyttäjän tunnistavan riittävän ajoissa. Tämä luokka sisältää yksinomaan:- suodattavat hengityksensuojaimet, jotka suojaavat kiinteiltä ja nestemäisiltä aerosoleilta tai ärsyttäviltä, vaarallisilta, myrkyllisiltä tai radioaktiivisilta myrkyllisiltä kaasuilta,- täysin eristävät hengityksensuojaimet mukaan lukien ne, joita käytetään sukeltamiseen,- henkilönsuojaimet, jotka suojaavat vain rajoitetusti kemikaaleilta tai ionisoivalta säteilyltä,- varusteet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi hätätilanteissa sellaisissa korkeissa lämpötiloissa, joiden vaikutukset ovat verrattavissa 100 °C tai sitä korkeamman ilman lämpötilan vaikutuksiin, olosuhteissa, joille on tai ei ole tunnusomaista infrapunasäteily, liekit tai suuret määrät sulaa materiaalia,- varusteet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi hätätilanteissa matalissa lämpötiloissa, joiden vaikutukset ovat verrattavissa -50 °C tai sitä alhaisemman ilman lämpötilan vaikutuksiin,- putoamissuojaimet,- henkilönsuojaimet, jotka suojaavat sähkön ja vaarallisen jännitteen aiheuttamilta vaaroilta tai henkilönsuojaimet, joita käytetään eristeenä korkeajännitetyössä,- moottoripyöräkypärät ja silmikot;b) kaikkien henkilönsuojainten osalta 12 artiklassa tarkoitettua EY-vaatimustenmukaisuusvakuutusta.9 artikla 1 Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille ne hyväksytyt tarkastuslaitokset, jotka ovat vastuussa 8 artiklassa tarkoitettujen varmentamismenettelyjen suorittamisesta. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelon näiden tarkastuslaitosten nimistä ja niille antamistaan tunnusnumeroista tiedoksi ja pitää luettelon ajan tasalla.2 Jäsenvaltioiden on noudatettava liitteessä V vahvistettuja perusteita arvioidessaan edellä tarkoitettuun ilmoitukseen merkittäviä tarkastuslaitoksia. Tarkastuslaitosten, jotka täyttävät asiaa koskevissa yhdenmukaistetuissa standardeissa määritellyt arviointiperusteet, katsotaan täyttävän edellä tarkoitetut ehdot.3 Jäsenvaltion on peruutettava hyväksyminen tarkastuslaitokselta, jos se havaitsee, että tarkastuslaitos ei enää ole liitteessä V vahvistettujen perusteiden mukainen. Sen on ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille viipymättä.EY-TYYPPITARKASTUS 10 artikla 1 EY-tyyppitarkastus on menettely, jolla hyväksytty tarkastuslaitos osoittaa ja varmentaa, että kyseinen henkilönsuojain on tämän direktiivin asiaa koskevien säännösten vaatimusten mukainen.2 Valmistajan tai valmistajan edustajan on tehtävä kyseisestä mallista EY-tyyppitarkastusta koskeva hakemus yhdelle hyväksytylle tarkastuslaitokselle. Valmistajan edustajan on oltava sijoittautunut yhteisöön.3 Hakemuksessa on oltava:- valmistajan tai valmistajan edustajan sekä henkilönsuojaimen tehneen tuotantolaitoksen nimi ja osoite;- liitteessä III tarkoitettu valmistajan tekninen tiedosto.Hakemuksen mukana on toimitettava riittävä määrä näytteitä hyväksyttävästä mallista.4 Ilmoitetun tarkastuslaitoksen on suoritettava EY-tyyppitarkastus jäljempänä olevaa menettelyä noudattaen:a) Valmistajan teknisen tiedoston tarkastaminen- Tarkastuslaitoksen on tutkittava valmistajan tekninen tiedosto osoittaakseen sen sopivuuden 5 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien kannalta.- Jos valmistaja ei ole noudattanut yhdenmukaistettuja standardeja tai on noudattanut niitä vain osittain taikka jos sellaisia standardeja ei ole, ilmoitetun tarkastuslaitoksen on tarkastettava valmistajan käyttämien teknisten eritelmien sopivuus olennaisten vaatimusten kannalta ennen kuin se tarkastaa valmistajan teknisen tiedoston todetakseen sen soveltuvuuden näiden teknisten eritelmien kannalta.b) Mallin tarkastaminenMallia tarkastaessaan tarkastuslaitoksen on varmistettava, että malli on valmistettu valmistajan teknisen tiedoston mukaisesti ja että sitä voidaan täysin turvallisesti käyttää aiottuun tarkoitukseen.- Tarkastuslaitos suorittaa tarvittavat tarkastukset ja testit osoittaakseen mallin vastaavan yhdenmukaistettuja standardeja.- Jos valmistaja ei ole noudattanut yhdenmukaistettuja standardeja tai on noudattanut niitä vain osittain taikka jos sellaisia standardeja ei ole, ilmoitetun tarkastuslaitoksen on suoritettava tarvittavat tutkimukset ja testit osoittaakseen, että malli vastaa valmistajan käyttämiä teknisiä eritelmiä, jos ne sopivat olennaisten vaatimusten kannalta.5 Jos malli täyttää asiaa koskevat säännökset, tarkastuslaitoksen on laadittava EY-tyyppitarkastustodistus ja ilmoitettava siitä hakijalle. Tässä todistuksessa on esitettävä tutkimuksen tulokset, ilmoitettava sen antamiseen liittyvät ehdot, ja siihen on sisällytettävä hyväksytyn mallin tunnistamiseksi tarvittavat kuvaukset ja piirrokset.Komissio, muut hyväksytyt tarkastuslaitokset ja muut jäsenvaltiot voivat saada jäljennöksen todistuksesta, ja perustellusta pyynnöstä, valmistajan teknisestä tiedostosta ja suoritettuja tarkastuksia ja testejä koskevista selosteista.Tiedoston on oltava toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä kymmenen vuoden ajan henkilönsuojaimen markkinoille saattamisesta.6 Tarkastuslaitoksen, joka kieltäytyy antamasta EY-tyyppitarkastustodistusta, on ilmoitettava tästä muille hyväksytyille tarkastuslaitoksille. Tarkastuslaitoksen, joka peruuttaa EY-tyyppitarkastustodistuksen, on ilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, joka tarkastuslaitoksen hyväksyi. Tämän jäsenvaltion on ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle päätöksestä ja sen perusteluista.VALMISTETTUJEN HENKILÖNSUOJAINTEN TARKASTUS 11 artikla A Valmiita tuotteita koskeva EY-laadunvalvontajärjestelmä1 Valmistajan on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että valmistusprosessi, mukaan lukien henkilönsuojainten lopputarkastus ja testit, varmistaa tuotannon tasalaatuisuuden ja henkilönsuojaimen vaatimustenmukaisuuden EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa kuvatun tyypin ja tämän direktiivin asiaa koskevien olennaisten vaatimusten kanssa.2 Valmistajan valitseman ilmoitetun tarkastuslaitoksen on suoritettava tarpeelliset tarkastukset. Tarkastuksia tehdään satunnaisesti, tavallisesti vähintään vuoden välein.3 Ilmoitetun tarkastuslaitoksen hankkima riittävä näyte henkilönsuojaimista tarkastetaan ja yhdenmukaistetuissa standardeissa määritellyt tai tämän direktiivin olennaisten vaatimusten mukaisuuden osoittamiseksi välttämättömät tarvittavat testit suoritetaan henkilönsuojaimen vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi.4 Jos tarkastuslaitos ei ole sama, joka antoi asiaa koskevan EY-tyyppihyväksyntätodistuksen, tarkastuslaitoksen on otettava yhteyttä ilmoitettuun tarkastuslaitokseen, jos näytteiden vaatimustenmukaisuuden arvioimisessa on vaikeuksia.5 Ilmoitetun tarkastuslaitoksen on toimitettava valmistajalle testausseloste. Jos selosteessa tehdään johtopäätös, että tuotanto ei ole tasalaatuista tai että tutkittu henkilönsuojain ei vastaa EY-tyyppihyväksyntätodistuksessa kuvattua tyyppiä tai että se ei vastaa asiaa koskevia olennaisia vaatimuksia, tarkastuslaitoksen on toteutettava ne tarvittavat toimenpiteet, joihin kirjattu virhe tai virheet antavat aihetta, ja ilmoitettava tästä ilmoituksen tehneelle jäsenvaltiolle.6 Valmistajan on kyettävä vaadittaessa esittämään sen tarkastuslaitoksen testauseloste, josta ilmoitus on tehty.B EY-seurantaan perustuva tuotannon laadunvarmistusjärjestelmä1 Järjestelmäa) Tässä menettelyssä valmistaja jättää valitsemalleen ilmoitetulle tarkastuslaitokselle hakemuksen laadunvalvontajärjestelmänsä hyväksymisestä.Hakemuksessa on oltava:- kaikki kyseiseen henkilönsuojainluokkaan liittyvät tiedot mukaan lukien hyväksyttyyn malliin liittyvät asiakirjat tarvittaessa;- laadunvalvontajärjestelmää koskevat asiakirjat;- sitoutuminen ylläpitämään laadunvalvontajärjestelmästä aiheutuvat velvoitteet ja säilyttämään niiden riittävyys ja tehokkuus.b) Laadunvalvontajärjestelmässä jokainen henkilönsuojain tarkastetaan ja sille suoritetaan A jakson 3 kohdassa tarkoitetut tarvittavat testit tämän direktiivin asiaa koskevien olennaisten vaatimustenmukaisuuden tarkastamiseksi.Laadunvalvontajärjestelmää koskevissa asiakirjoissa on oltava erityisesti riittävä kuvaus:- laatutavoitteista, organisaatiokaavioista, johtajien laadunvalvontaan liittyvästä vastuusta ja toimivallasta;- valmistuksen jälkeen suoritettavista tarkastuksista ja testeistä;- laadunvalvontajärjestelmän tehokkaan toiminnan tarkastamiseksi käytettävistä keinoista.c) Tarkastuslaitoksen on arvioitava laadunvalvontajärjestelmä päättääkseen, täyttääkö se niiden säännösten vaatimukset, joita 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetaan. Sen on oletettava, että laadunvalvontajärjestelmä, jossa noudatetaan asiaa koskevia yhdenmukaistettuja standardeja, täyttää edellä tarkoitettujen säännösten vaatimukset.Tarkastuksen suorittavan tarkastuslaitoksen on arvioitava puolueettomasti kaikki tarpeelliset laadunvalvontajärjestelmän osat ja tarkastettava erityisesti, että järjestelmällä varmistetaan, että valmistettu henkilönsuojain on vaatimustenmukainen hyväksytyn mallin kanssa.Päätös on toimitettava valmistajalle. Siinä on oltava tarkastuksen perusteella tehdyt johtopäätökset ja arviointipäätös perusteluineen.d) Valmistajan on ilmoitettava laadunvalvontajärjestelmän hyväksyneelle tarkastuslaitokselle kaikista laadunvalvontajärjestelmää koskevista muutossuunnitelmista.Tarkastuslaitoksen on tarkastettava ehdotetut muutokset ja päätettävä onko näin muutettu laadunvalvontajärjestelmä asiaa koskevien säännösten mukainen. Tarkastuslaitoksen on toimitettava päätös valmistajalle. Päätöksessä on oltava tarkastuksen johtopäätökset ja arviointipäätös perusteluineen.2 Valvontaa) Valvonnan tarkoituksena on varmistaa, että valmistaja täyttää hyväksytystä laadunvalvontajärjestelmästä johtuvat velvoitteet oikealla tavalla.b) Valmistajan on annettava tarkastuslaitokselle lupa tehdä tarkastuksia henkilönsuojainten tarkastus-, testaus- ja varastotiloissa ja annettava tarkastuslaitokselle kaikki tarpeelliset tiedot, erityisesti:- laadunvalvontajärjestelmää koskevat asiakirjat;- tekniset asiakirjat;- laadunvalvontakäsikirjat.c) Tarkastuslaitoksen on määräajoin suoritettava tarkastuksia varmistaakseen, että valmistaja ylläpitää ja noudattaa hyväksyttyä laadunvalvontajärjestelmää sekä annettava valmistajalle jäljennös tarkastuskertomuksesta.d) Lisäksi tarkastuslaitos voi ennalta ilmoittamatta käydä valmistajan luona. Sellaisten käyntien aikana tarkastuslaitoksen on laadittava valmistajalle kertomus käynnistä ja tarvittaessa tarkastuskertomus.e) Valmistajan on vaadittaessa kyettävä esittämään tarkastuslaitoksen, josta ilmoitus on tehty, kertomus.TUOTANTOA KOSKEVA EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS12 artikla EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus on menettely, jossa valmistaja:1) laatii toimivaltaisia viranomaisia varten liitteessä VI säädetyn mallin mukaisen vakuutuksen siitä, että markkinoille saatetut henkilönsuojaimet ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia;2) kiinnittää 13 artiklassa säädetyn EY-merkin jokaiseen henkilönsuojaimeen.III LUKU EY-MERKKI 13 artikla 1 EY-merkin muodostaa tunnus "CE" ja sen vuosiluvun kaksi viimeistä numeroa, jona merkki on kiinnitetty sekä, jos ilmoitettu tarkastuslaitos on suorittanut 10 artiklassa tarkoitetun EY-tyyppitarkastuksen, lisäksi sen tunnusnumeron.Käytettävän merkin malli on liitteessä IV.2 EY-merkki on kiinnitettävä kaikkiin valmistettuihin henkilönsuojaimiin ja niiden pakkauksiin siten, että se on havaittavissa, helposti luettavissa, eikä häviä henkilönsuojaimen ennakoitavana käyttöaikana.3 Henkilönsuojaimeen ei saa kiinnittää sellaisia merkkejä tai tehdä merkintöjä, jotka voitaisiin sekoittaa EY-merkkiin.IV LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 14 artikla Jokaisessa tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanemiseksi annetussa päätöksessä, jolla rajoitetaan henkilönsuojaimen markkinoille saattamista, on esitettävä yksityiskohtainen selvitys päätöksen perusteista. Päätöksestä on viipymättä annettava tieto osapuolelle, jota asia koskee, ja samalla on ilmoitettava mahdollisuuksista hakea päätökseen muutosta kyseisen jäsenvaltion voimassa olevan lainsäädännön mukaan sekä muutoksenhaulle asetetuista määräajoista.15 artikla Komissio ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että kaikista tämän direktiivin toteuttamiseen liittyvistä asiaa koskevista päätöksistä on tiedot saatavilla.16 artikla 1 Jäsenvaltioiden on 31 päivään joulukuuta 1991 mennessä annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Jäsenvaltioiden on sovellettava edellä tarkoitettuja säännöksiä 1 päivästä heinäkuuta 1992 alkaen.2 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.17 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 1989.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaE. CRESSON(1) EYVL N:o C 141, 30.5.1988, s. 14(2) EYVL N:o C 12, 16.1.1989, s. 109,EYVL N:o C 304, 4.12.1989, s. 29(3) EYVL N:o C 337, 31.12.1988, s. 37(4) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8(5) EYVL N:o L 81, 26.3.1988, s. 75(6) EYVL N:o L 109, 26.4.1983, s. 8(7) EYVL N:o L 183, 29.6.1989, s. 9LIITE I TÄMÄN DIREKTIIVIN SOVELTAMISALAN ULKOPUOLELLE JÄÄVÄT HENKILÖNSUOJAINLUOKAT 1 Henkilönsuojaimet, jotka on suunniteltu ja valmistettu erityisesti puolustusvoimien käyttöön tai käytettäväksi järjestyksen ylläpitämisessä (esimerkiksi kypärät, kilvet).2 Henkilönsuojaimet, jotka on tarkoitettu itsepuolustukseen (esimerkiksi aerosolipakkaukset, henkilökohtaiset puolustusaseet).3 Henkilönsuojaimet, jotka on suunniteltu ja valmistettu yksityiseen käyttöön suojaamaan:- haitallisilta ilmasto-oloilta (esimerkiksi päähineet, kausivaatetus, jalkineet, sateensuojat);- kosteudelta ja vedeltä (esimerkiksi käsineet astianpesuun);- kuumuudelta (esimerkiksi käsineet).4 Henkilönsuojaimet, jotka on tarkoitettu ihmisten suojaamiseen tai pelastamiseen aluksilla tai lentokoneissa ja joita ei käytetä jatkuvasti.LIITE II TERVEYTTÄ JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT OLENNAISET VAATIMUKSET 1 KAIKKIIN HENKILÖNSUOJAIMIIN SOVELLETTAVAT YLEISET VAATIMUKSETHenkilönsuojaimen on suojattava riittävästi kaikkia mahdollisia vaaroja vastaan.1.1 Suunnitteluperiaatteet1.1.1 ErgonomiaHenkilönsuojaimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että käyttötarkoituksen mukaisissa ennakoitavissa käyttöolosuhteissa käyttäjä voi suorittaa vaaran alaisena tehtävää toimintaa tavanomaisesti suojaustason ollessa mahdollisimman korkea.1.1.2 Suojaustasot ja -luokat1.1.2.1 Korkein mahdollinen suojaustasoSuunnittelussa huomioon otettava optimaalinen suojaustaso on sellainen, että henkilönsuojaimen käytön aiheuttamat rajoitukset eivät estä sen tehokasta käyttöä vaaralle altistumisen aikana tai toiminnan tavanomaisen suorituksen aikana.1.1.2.2 Eri vaaratasoille sopivat suojausluokatJos erilaisissa ennakoitavissa käyttöolosuhteissa esiintyy eri vaaratasoja, henkilönsuojaimen suunnittelussa on otettava huomioon sopivat suojausluokat.1.2 Henkilönsuojaimen vaarattomuus1.2.1 Vaarojen ja muiden "luontaisten" haittatekijöiden puuttuminenHenkilönsuojain on suunniteltava ja valmistettava siten, että siitä ei aiheudu vaaraa tai muita haittoja sen ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.1.2.1.1 Sopivat suojainmateriaalitSuojainmateriaalit ja suojaimen muut osat, mukaan lukien niiden hajoamistuotteet, eivät saa haitata käyttäjän hygieniaa tai terveyttä.1.2.1.2 Kaikkien käyttäjään kosketuksissa olevien suojainosien pintojen hyvä kuntoKaikkien käyttäjään kosketuksessa olevien henkilönsuojaimen osien tai mahdollisesti kosketukseen joutuvien osien pintojen on oltava sileitä, eikä niissä saa olla teräviä kulmia tai ulokkeita tai vastaavia, jotka saattavat aiheuttaa ärsytystä tai loukkaantumisia.1.2.1.3 Käyttäjän liikumisvapauden mahdollisimman vähäinen haittaminenHenkilönsuojaimen tulee haitata liikkeitä, asentoja sekä tuntoherkkyyttä mahdollisimman vähän; se ei myöskään saa aiheuttaa liikkeitä, jotka vaarantavat käyttäjää tai muita ihmisiä.1.3 Käyttömukavuus ja tehokkuus1.3.1 Henkilönsuojaimen mukauttaminen käyttäjän ominaisuuksiinHenkilönsuojain on suunniteltava ja valmistettava siten, että käyttäjän on mahdollisimman helppo pukea se oikein päälle ja että se ulkoiset tekijät kuten työliikkeet ja työasennot huomioon ottaen myös pysyy päällä ennakoitavan käyttöajan. Tätä varten on optimoitava henkilönsuojaimen mukautuminen käyttäjän ominaisuuksiin kaikilla mahdollisilla tavoilla kuten riittävillä säätö- ja kiinnitysmekanismeilla tai riittävällä kokovalikoimalla.1.3.2 Keveys ja kestävyysHenkilönsuojaimen on oltava mahdollisimman kevyt, siten ettei keveys haittaa sen kestävyyttä ja suojaustehokkuutta.Lukuun ottamatta erityisiä lisävaatimuksia, jotka henkilönsuojainten on täytettävä antaakseen riittävän suojan kyseessä olevaa vaaraa vastaan (ks. 3), henkilönsuojainten on kestettävä ennakoitavissa käyttöoloissa esiintyvien ulkoisten tekijöiden vaikutukset.1.3.3 Samanaikaisesti käytettävien eri luokkaisten tai eri tyyppisten henkilönsuojainten yhteensopivuusJos sama valmistaja saattaa markkinoille useita suojausluokaltaan tai tyypiltään erilaisia henkilönsuojainmalleja viereisten ruumiinosien suojaamiseen, niiden on oltava keskenään yhteensopivia.1.4 Valmistajan antamat tiedotValmistajan tai yhteisöön sijoittautuneen valmistajan edustajan nimen ja osoitteen lisäksi valmistajan laatimassa selosteessa ja henkilönsuojainta markkinoille saatettaessa on oltava kaikki asiaa koskevat tiedot:a) henkilönsuojaimen varastoinnista, käytöstä, puhdistuksesta, kunnossapidosta, huollosta ja desinfioinnista. Valmistajan suosittelemat puhdistus-, kunnossapito- tai desinfiointiaineet eivät saa vaikuttaa haitallisesti henkilönsuojaimeen tai sen käyttäjään, jos niitä on käytetty annettujen ohjeiden mukaisesti;b) suojaustehokkuus teknisissä testeissä, joissa on tarkastettu kyseisen suojaimen antama suojaustaso tai -luokka;c) henkilönsuojaimeen sopivat lisävarusteet ja sopivien varaosien ominaisuudet;d) erilaisille vaaratasoille soveltuvat suojausluokat ja käyttörajoitukset;e) henkilönsuojaimen tai sen tietyn osan vanhentumisaika tai käyttöaika;f) kuljetukseen soveltuva pakkaus;g) merkintöjen merkitys (ks. 2.12).Merkintöjen on oltava täsmällisiä ja helposti ymmärrettäviä ja ne on laadittava ainakin markkinakohteena olevan jäsenvaltion virallisella tai virallisilla kielillä.2 USEITA HENKILÖNSUOJAINLUOKKIA TAI -TYYPPEJÄ KOSKEVIA LISÄVAATIMUKSIA2.1 Säätömekanismeja sisältävät henkilönsuojaimetJos henkilönsuojain sisältää säätömekanismeja, säätömekanismit on suunniteltava ja valmistettava siten, ettei niitä voi käyttäjän tietämättä säätää väärin ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.2.2 Henkilönsuojain, joka "sulkee sisäänsä" suojattavat ruumiinosatHenkilönsuojaimen, joka "sulkee sisäänsä" suojattavat ruumiinosat, on oltava riittävästi ilmastoitu käytön aiheuttaman hienmuodostuksen rajoittamiseksi; muussa tapauksessa suojain on, jos mahdollista, varustettava hikeä sitovilla laitteilla.2.3 Kasvojen-, silmien- ja hengityksensuojaimetKasvojen-, silmien- ja hengityksensuojainten tulee rajoittaa mahdollisimman vähän käyttäjän näkökenttää tai näkemistä.Silmiensuojainten lasien on oltava optisesti riittävän neutraaleja, jotta niitä voidaan käyttää tarkkuutta vaativissa ja pitkäkestoisissa töissä.Tarpeen vaatiessa on suojain käsiteltävä aineilla tai varustettava laitteilla, jotka estävät kosteuden muodostumisen.Henkilönsuojainmallien, jotka on tarkoitettu näön korjausta vaativille käyttäjille, on sovittava yhteen käyttäjän omien silmälasien tai piilolinssien kanssa.2.4 Vanhenevat henkilönsuojaimetJos vanheneminen saattaa vaikuttaa huomattavasti henkilönsuojaimen suojaustehokkuuteen, jokaiseen markkinoille saatettavaan henkilönsuojaimeen tai sen vaihdettavaan osaan on merkittävä valmistuspäivä tai, jos mahdollista, vanhentumispäivä siten, ettei väärinkäsityksen mahdollisuutta ole; tämä tieto on merkittävä myös pakkaukseen.Jos valmistaja ei kykene määrittelemään henkilönsuojaimen todellista käyttöikää, selosteessa on oltava kaikki tarpeelliset tiedot, jotta suojaimen ostaja tai käyttäjä kykenee määrittelemään keskimääräisen vanhentumispäivän ottaen huomioon mallin laatutason ja todelliset varastointi-, käyttö-, puhdistus-, huolto- ja kunnossapito-olosuhteet.Jos on todennäköistä, että valmistajan suosittelema puhdistusmenetelmä huonontaa henkilönsuojaimen suojaustehokkuutta merkittävästi tai nopeasti, valmistajan on kiinnitettävä jokaiseen markkinoille saatettavaan suojaimeen merkki, joka osoittaa sallittujen puhdistuskertojen enimmäismäärän ennen kuin laite on tarkastettava tai hylättävä; jos tämä ei ole mahdollista, valmistajan on annettava tämä tieto selosteessa.2.5 Henkilönsuojaimet, jotka saattavat takertua käytön aikanaJos henkilönsuojaimen ennakoitavissa käyttöolosuhteissa on erityinen vaara, että suojain saattaa takertua johonkin liikkuvaan kohteeseen ja aiheuttaa vaaran käyttäjälle, henkilönsuojaimella on oltava sopiva vastusraja, jonka ylittyessä sen olennainen rakenneosa murtuu ja siten vaara poistuu.2.6 Räjähdysalttiissa ympäristöissä käytettävät henkilönsuojaimetRäjähdysalttiissa ympäristöissä käytettävät henkilönsuojaimet on suunniteltava ja valmistettava siten, ettei sähkön, hankaussähkön tai iskun seurauksena voi syntyä räjähtävän seoksen sytyttävää valokaarta tai kipinää.2.7 Hätätilanteisiin tarkoitetut tai nopeasti asennettavat tai riisuttavat henkilönsuojaimetNämä henkilönsuojainluokat on suunniteltava ja valmistettava siten, että niiden kiinnittämiseen tai riisumiseen kuluva aika on mahdollisimman lyhyt.Kokonaisuuteen kuuluvien kiinnitys- tai poistamisvälineiden, joiden avulla suojain joko asetetaan oikealle paikalleen tai siitä poistetaan, on oltava nopea- ja helppokäyttöisiä.2.8 Hyvin vaarallisissa tilanteissa käytettävät henkilönsuojaimetEdellä 8 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetuissa erittäin vaarallisissa tilanteissa käytettävien henkilönsuojainten mukana tulevissa valmistajan laatimissa, tietoja sisältävissä selosteissa on oltava erityisesti ohjeet sellaisten pätevien, koulutettujen henkilöiden yksinomaiseen käyttöön, jotka osaavat tulkita niitä ja varmistavat käyttäjien soveltavan näitä ohjeita.Selosteessa on myös kuvattava menettely, jolla käyttäjä voi käytön aikana tarkastaa, että henkilönsuojain on oikein kiinnitetty ja toimintakunnossa.Jos henkilönsuojaimessa on hälytin, joka tulee toimintavalmiiksi, jos tavanomaista suojaustasoa ei saavuteta, se on suunniteltava ja varustettava siten, että käyttäjä kykenee havaitsemaan hälytyksen niissä käyttöolosuhteissa, joita varten suojain on saatettu markkinoille.2.9 Henkilönsuojaimet, joiden osia käyttäjä voi säätää tai irrottaaKaikki henkilönsuojaimen osat, joita käyttäjä itse voi säätää tai irrottaa vaihtaakseen ne uusiin, on suunniteltava ja valmistettava siten, että niiden säätäminen, kiinnittäminen ja irrottaminen käy helposti ilman työkaluja.2.10 Muuhun, ulkoiseen täydentävään laitteeseen kiinnitettävät henkilönsuojaimetJos henkilönsuojain sisältää järjestelmän, jolla se voidaan liittää toiseen, sitä täydentävään laitteeseen, kiinnitysmekanismi on suunniteltava ja valmistettava siten, että asennus voidaan suorittaa vain sopivalla välineellä.2.11 Nestekiertojärjestelmällä varustetut henkilönsuojaimetJos henkilönsuojain sisältää nestekiertojärjestelmän, nestekiertojärjestelmä on valittava tai suunniteltava ja liitettävä siten, että neste vaihtuu riittävästi koko suojattavan ruumiinosan lähellä käyttäjän asennosta tai liikkeistä riippumatta ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.2.12 Henkilönsuojaimet, joissa on yksi tai useampia suorasti tai epäsuorasti terveyteen ja turvallisuuteen vaikuttavia tunnistamis- tai havaitsemismerkkejäTyypiltään tai luokaltaan tällaisiin henkilönsuojaimiin kiinnitettyjen suorasti tai epäsuorasti terveyteen ja turvallisuuteen vaikuttavien tunnistamis- tai havaitsemismerkkien on mieluummin oltava yhdenmukaistettuja piirros- tai käsitemerkkejä ja niiden on säilyttävä täysin luettavina koko suojaimen ennakoitavan käyttöiän. Lisäksi näiden merkkien on oltava täydellisiä, täsmällisiä ja helposti luettavia väärinkäsitysten estämiseksi; erityisesti kun sellainen merkki sisältää sanoja tai virkkeitä, virkkeiden on oltava sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, jossa laitetta tullaan käyttämään.Jos henkilönsuojaimen (tai henkilösuojaimen osan) pieni koko estää tarpeellisen merkinnän tai sen osan kiinnittämisen, asiaa koskevat tiedot on mainittava pakkauksessa ja valmistajan selosteessa.2.13 Vaatteen muodossa olevat henkilönsuojaimet, jotka näkyvyydellään osoittavat käyttäjän olemassaolonVaatteen muodossa olevassa henkilönsuojaimessa, joka on tarkoitettu ennakoitaviin käyttöolosuhteisiin, joissa kunkin käyttäjän olemassaolon täytyy näkyä visuaalisesti ja erikseen, on oltava yksi väline tai laite (tai useampia) sijoitettuna siten, että se säteilee näkyvää, suoraa tai heijastuvaa riittävän valovoimaista säteilyä ja siinä on oltava valon tai värin voimakkuuteen perustuvia ominaisuuksia.2.14 "Monen vaaran" henkilönsuojaimetKaikkien useilta, mahdollisesti samanaikaisesti esiintyviltä vaaroilta suojaavat henkilönsuojaimet on suunniteltava ja valmistettava siten, että ne täyttävät erityisesti jokaiselta yksittäiseltä vaaralta suojautumiselle asetetut olennaiset vaatimukset (ks. 3).3 ERITYISIÄ VAAROJA KOSKEVAT LISÄVAATIMUKSET3.1 Suojaus mekaanisilta iskuilta3.1.1 Putoavien tai sinkoavien esineiden aiheuttama isku ja ruumiinosien törmääminen esteeseenTällaisiin vaaroihin sopivan henkilönsuojaimen on vaimennettava riittävästi iskuja erityisesti suojatun ruumiinosan ruhjoutumisen tai tunkeutumisesta aiheutuvan vamman syntymisen estämiseksi; ainakin iskuenergiatason on oltava niin korkea, että vasta sen ylittyessä absorboivan aineen suuri koko tai massa haittaisi henkilönsuojaimen tehokasta käyttöä sen ennakoitavana käyttöaikana.3.1.2 Kaatumiset ja putoamiset3.1.2.1 Liukastumisista johtuvien kaatumisten torjuminenLiukastumisia torjumaan suunniteltujen jalkineiden ulkopohjat on suunniteltava, valmistettava tai varustettava lisäosin siten, että varmistetaan pohjan riittävä tarttuminen ja kitka kävelypinnan laatu ja kunto huomioon ottaen.3.1.2.2 Putoamisten torjuminenPutoamisia torjumaan tai niiden aiheuttamien vaikutuksia estämään suunniteltuihin henkilönsuojaimiin on kuuluttava valjaat ja kiinnitysmekanismi, joka voidaan liittää varmaan kiinnityspisteeseen. Suojain on suunniteltava siten, että ennakoitavissa käyttöolosuhteissa käyttäjän pystysuuntainen putoaminen on mahdollisimman pieni, jotta estetään esteisiin iskeytyminen, mutta jarrutusvoima ei kuitenkaan saavuta raja-arvoa, jolla käyttäjän voidaan olettaa vammautuvan tai jolla jonkin suojaimen osan voidaan olettaa repeytyvän tai katkeavan ja siten aiheuttavan käyttäjän putoamisen.On myös varmistettava, että jarruttamisen jälkeen käyttäjä pysyy oikeassa asennossa, jossa hän voi tarvittaessa odottaa apua.Valmistajan selosteessa on eriteltävä erityisesti kaikki asiaa koskevat tiedot:- varmalta kiinnityspisteeltä vaadittavista ominaisuuksista ja pienimmästä tarvittavasta vapaasta matkasta käyttäjän alapuolella;- valjaiden oikeasta pukemisesta ja kiinnitysmekanismin liittämisestä varmaan kiinnityspisteeseen.3.1.3 Mekaaninen tärinäMekaanisen tärinän vaikutuksia estämään suunnitellun henkilönsuojaimen on varmistettava vaaranalaiseen ruumiinosaan kohdistuvien haitallisten tärinätaajuuksien riittävä vaimennus.Värähtelyn kautta käyttäjään siirtyvät teholliset kiihtyvyysarvot eivät saa missään olosuhteissa ylittää raja-arvoja, joita suositellaan vaaranalaisen ruumiinosan suurimmaksi ennakoitavaksi päivittäiseksi altistumiseksi.3.2 Ruumiinosan suojaaminen (staattiselta) puristukseltaRuumiinosaa (staattiselta) puristukselta suojaamaan suunnitellun henkilönsuojaimen on vaimennettava puristumisen vaikutuksia riittävästi, ettei vakavia tai pysyviä vaurioita synny.3.3 Suojaaminen fysikaalisilta vaurioilta (hankaus, lävistys, viillot, pistot)Henkilönsuojainten, jotka on suunniteltu suojaamaan koko kehoa tai osaa siitä koneiden aiheuttamilta pinnallisilta vaurioilta kuten hankaukselta, lävistykseltä, viilloilta tai pistoilta, materiaalit ja muut osat on valittava tai suunniteltava ja yhdistettävä niin, että varmistetaan näiden henkilönsuojainluokkien riittävä hankauksen, lävistyksen ja haavautumisen vastustus (katso myös 3.1) ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.3.4 Hukkumisen torjuminen (pelastusliivit, käsivarsipannat, pelastusliivit)Hukkumisten torjuntaan suunniteltujen henkilönsuojainten on noustava pintaan mahdollisimman nopeasti mahdollisesti uupuneen tai tajuttoman käyttäjän terveyttä vaarantamatta hänen jouduttuaan nestemäiseen aineeseen, ja pidettävä hänet pinnalla sellaisessa asennossa, jossa hän pystyy hengittämään apua odottaessaan.Henkilönsuojain voi olla kokonaan tai osittain luonnostaan kelluva tai se voidaan täyttää kaasulla manuaalisesti tai automaattisesti taikka puhaltamalla.Ennakoitavissa käyttöolosuhteissa:- henkilönsuojaimen on tyydyttävää toimintaa haittaamatta torjuttava nestemäiseen aineeseen iskeytymisen vaikutukset sekä aineen luontaiset ympäristövaikutukset;- kaasulla täytettävän henkilönsuojaimen on täytyttävä nopeasti ja kokonaan.Kun erityiset ennakoitavat käyttöolosuhteet niin vaativat, tietyn tyyppisten henkilönsuojainten on täytettävä yksi tai useampi seuraavista lisävaatimuksista:- suojaimessa on oltava kaikki toisessa alakohdassa tarkoitetut täyttölaitteet, tai valo- tai äänihälytinlaite;- suojaimessa on oltava laite kehoon tarttumista ja kiinnittämistä varten, jotta käyttäjä voidaan nostaa nestemäisestä aineesta;- suojaimen on sovelluttava pitkäaikaiseen käyttöön, koko sen ajan, kun mahdollisesti vaatetettu käyttäjä altistuu vaaralle pudota nestemäiseen aineeseen tai kun työ vaatii siihen upottamista.3.4.1 Kellunta-apuvälineetVaatetus, joka varmistaa tehokkaan kellunnan ennakoitavan käyttötarkoituksen mukaan ja joka on turvallinen käyttää ja tukee käyttäjää vedessä. Tämä henkilönsuojain ei saa rajoittaa käyttäjän liikkumisvapautta ennakoitavissa käyttöolosuhteissa, vaan käyttäjän on erityisesti kyettävä uimaan tai toimimaan vaaratilanteesta pakenemiseksi tai muiden ihmisten pelastamiseksi.3.5 Suojaaminen melultaMelun haitallisilta vaikutuksilta suojaamaan suunniteltujen henkilönsuojainten on vaimennettava melua siten, että vastaavat melutasot, joille käyttäjä altistuu, eivät missään olosuhteissa ylitä työntekijöiden suojelusta vaaroilta, jotka liittyvät melualtistukseen työssä, 12 päivänä toukokuuta 1986 annetussa neuvoston direktiivissä 86/188/ETY(1) säädettyjä päivittäisiä raja-arvoja.Kaikissa henkilönsuojaimissa on oltava merkintä, joka osoittaa vaimennustason ja suojaimen käyttömukavuutta osoittavan indeksin arvon; jos tämä ei ole mahdollista, merkintä on kiinnitettävä pakkaukseen.3.6 Suojaaminen kuumuudelta tai tuleltaKoko ruumiin tai jonkin sen osan kuumuudelta ja/tai tulelta suojaamaan suunnitelluilla henkilönsuojaimilla on oltava ennakoitaviin käyttöolosuhteisiin sopiva lämmöneristyskyky ja mekaaninen kestävyys.3.6.1 Suojainmateriaalit ja muut osatSäteilyltä tai konvektiolämmöltä suojaamaan sopivilla suojainmateriaaleilla ja muilla osilla on oltava sopiva tulevan lämpövuon läpäisykerroin ja niiden on oltava riittävän vaikeasti syttyviä, jotta äkillinen syttyminen ennakoitavissa käyttöolosuhteissa vältetään.Jos näiden materiaalien ja osien ulkopinnan on oltava heijastavia, heijastustehokkuuden on oltava infrapunasäteilystä aiheutuvan lämpövuon tiheyteen sopiva.Lyhytaikaisesti korkeissa lämpötiloissa käytettäväksi tarkoitetuilla materiaaleilla ja muilla laitteen osilla ja henkilönsuojaimilla, joihin saattaa osua kuumia roiskeita, kuten suuria määriä sulaa ainetta, on oltava myös riittävä lämpökapasiteetti sitoakseen suurimman osan varastoituneesta lämmöstä, jotta käyttäjä ehtii poistua vaara-alueelta ja riisua henkilönsuojaimensa.Suojainmateriaaleilla ja muilla osilla, joihin saattaa roiskua suuria määriä kuumia aineita, on oltava myös riittävä mekaanisten iskujen vaimennuskyky (ks. 3.1).Suojainmateriaaleilla ja muilla osilla, jotka saattavat satunnaisesti joutua kosketuksiin liekkien kanssa ja joita käytetään paloalan laitteiden valmistukseen, on oltava ennakoitavien käyttöolosuhteiden vaaraluokkaa vastaava palamattomuusaste. Ne eivät saa sulaa liekkien vaikutuksesta eivätkä edistää osaltaan tulen leviämistä.3.6.2 Käyttövalmiit kokonaiset henkilönsuojaimetEnnakoitavissa käyttöolosuhteissa:1 henkilönsuojaimen kautta siirtyvän lämpömäärän on oltava niin alhainen, ettei käytön aikana suojattavaan ruumiinosaan varastoituva lämpö missään olosuhteissa aiheuta kipua tai heikennä terveyttä.2 Henkilönsuojaimen on tarvittaessa estettävä nesteen tai höyryn läpäisy, eikä se saa aiheuttaa palovammoja, jotka johtuvat käyttäjän kosketuksesta sen suojaavaan pintaan.Jos henkilönsuojain on varustettu jäähdytyslaitteilla, joilla nesteen haihtumisesta tai kiinteän aineen sublimoitumisesta syntyvä lämpö voidaan sitoa, ne on suunniteltava siten, että vapautuvat aineet johdetaan suojaavan pinnan ulkopuolelle, ei käyttäjään päin.Jos henkilönsuojaimessa on hengityslaite, sen on annettava riittävä suoja ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.Jokaisen lyhytaikaisesti korkeissa lämpötiloissa käytettäväksi tarkoitetun henkilönsuojaimen mukana tulevassa valmistajan selosteessa on erityisesti oltava kaikki asiaa koskevat tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida käyttäjän enimmäisaltistumisaika laitteen kautta siirtyvälle lämmölle, kun laitetta käytetään aiottuun tarkoitukseen.3.7 Suojaaminen kylmyydeltäKoko ruumista tai jotain sen osaa kylmyydeltä suojaamaan suunnitellun henkilönsuojaimen on oltava lämmöneristävyydeltään ja mekaaniselta kestävyydeltään sopiva niihin ennakoitaviin käyttöolosuhteisiin, joita varten se on saatettu markkinoille.3.7.1 Suojainmateriaalit ja muut osatKylmyydeltä suojaamiseen sopivilla materiaaleilla ja muilla suojaimen osilla lämmönsiirtokertoimen on oltava niin alhainen kuin ennakoitavat käyttöolosuhteet vaativat. Joustavien materiaalien ja muiden alhaisissa lämpötiloissa käytettäväksi tarkoitettujen henkilönsuojaimen osien on säilytettävä sellainen joustavuusaste, joka tarvitaan tarpeellisten liikkeiden ja asentojen aikaansaamiseksi.Suojainmateriaaleilla ja muilla suojaimen osilla, joihin saattaa roiskua suuria määriä kylmää ainetta, on oltava myös riittävä mekaanisten iskujen vaimennuskyky (ks. 3.1).3.7.2 Käyttövalmiit kokonaiset henkilönsuojaimetEnnakoitavissa käyttöolosuhteissa:1 käyttäjään henkilönsuojaimen kautta siirtyvän kylmyyden on oltava niin vähäistä, ettei käytön aikana mihinkään suojattavaan ruumiinosaan, sormen päät ja varpaat mukaan lukien, varastoidu missään olosuhteissa niin paljon kylmyyttä, että se aiheuttaa kipua tai heikentää terveyttä.2 Henkilönsuojaimen on mahdollisuuksien mukaan estettävä nesteiden kuten sadeveden läpäisy, eikä se saa aiheuttaa vaurioita, jotka johtuvat käyttäjän kosketuksesta sen kylmältä suojaavaan pintaan.Jos henkilönsuojaimessa on hengityslaite, sen on annettava riittävä suoja ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.Jokaisen lyhytaikaisesti alhaisissa lämpötiloissa käytettäväksi tarkoitetun henkilönsuojaimen mukana tulevassa valmistajan selosteessa on oltava kaikki asiaa koskevat tiedot, joiden perusteella voidaan arvioida käyttäjän enimmäisaltistumisaika laitteen kautta tapahtuvalle jäähtymiselle.3.8 Suojaaminen sähköiskuiltaHenkilönsuojainten, jotka on suunniteltu suojaamaan koko kehoa tai jotain sen osaa sähkövirran vaikutuksilta, on oltava riittävä eristys suojaamaan niiltä jännitteiltä, joille käyttäjä todennäköisesti altistuu epäedullisimmissa ennakoitavissa olosuhteissa.Näiden henkilönsuojainluokkien suojainmateriaalit ja muut osat on sen vuoksi valittava tai suunniteltava ja yhdistettävä, että vuotovirta, joka mitataan suojaavan pinnan läpi koeolosuhteissa käyttäen käyttöolosuhteissa todennäköisiä jännitteitä, on mahdollisimman pieni ja kaikissa olosuhteissa pienempi, kuin sietorajaan liittyvä sallittu enimmäisarvo.Henkilönsuojaintyypeissä ja niiden pakkauksissa, jotka on tarkoitettu jännitteen alaisina tai mahdollisesti jännitteen alaisina suoritettaviin sähköasennustöihin, on oltava merkintä erityisesti sen suojausluokasta tai vastaavasta jännitteestä, sarjanumero ja valmistuspäivä; sellaisen henkilönsuojaimen suojaavan kuoren ulkopuolelle on myös jätettävä tilaa myöhemmille merkinnöille kuten käyttöönottopäivämäärälle ja suoritettujen määräaikaistestien ja -tarkastusten ajankohdille.Valmistajan selosteessa on ilmoitettava erityisesti näiden henkilönsuojaintyyppien käyttötarkoitus ja niiden eristystestien luonne ja taajuus, joita niille on tehtävä käyttöaikana.3.9 Suojaaminen säteilyltä3.9.1 Muu kuin ionisoiva säteilyHenkilönsuojainten, jotka on suunniteltu suojaamaan silmiä muun kuin ionisoivan säteilyn aiheuttamilta tilapäisiltä tai pysyviltä vaurioilta, on absorboitava tai heijastettava suurin osa haitallisten aallonpituuksien säteilyn energiasta vaikuttamatta kohtuuttomasti näkyvän spektrin näkyvään osaan, kontrastien erottamiseen ja värien erottelukykyyn, kun ennakoitavat käyttöolosuhteet niitä vaativat.Silmiensuojaimet on sen vuoksi suunniteltava ja valmistettava niin, että niillä on jokaiselle haitalliselle aallonpituusalueelle sellainen spektrinen läpäisykerroin, että suodattimen läpi käyttäjän silmään saapuva säteilyenergia on mahdollisimman pieni ja että se ei missään olosuhteissa ylitä sallittua enimmäisaltistusarvoa.Lisäksi suojalasit eivät saa heikentyä eivätkä ne saa menettää ominaisuuksiaan ennakoitavissa käyttöolosuhteissa säteilyn vaikutuksesta, ja kaikissa markkinoille saatetuissa näytteissä on oltava suojauskerrointa osoittava numero, joka vastaa niiden läpäisykertoimen spektristä jakaumaa.Suojalasit, joita voidaan käyttää suojaamaan samanlaisilta säteilylähteiltä, on luokiteltava nousevaan järjestykseen suojauskertoimen mukaan, ja valmistajan selosteessa on oltava läpäisykäyrät, joiden perusteella voidaan valita sopivin henkilönsuojain ottaen huomioon todellisiin käyttöolosuhteisiin liittyvät tekijät, kuten lähteen etäisyys ja säteilyenergian spektrinen jakauma kyseisellä etäisyydellä.Valmistajan on merkittävä asiaa koskevan suojauskertoimen numero jokaiseen suodattavan suojalasin näytekappaleeseen.3.9.2 Ionisoiva säteily3.9.2.1 Suojautuminen ulkoiselta radioaktiiviselta saasteeltaKoko ruumista tai jotain sen osaa radioaktiiviselta pölyltä, nesteiltä tai niiden seoksilta suojaamaan suunnitellun henkilönsuojaimen materiaalit ja muut osat on valittava tai suunniteltava ja yhdistettävä siten, että ne estävät tehokkaasti saasteiden läpäisyn ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.Saasteiden luonteesta ja laadusta riippuen suojaimelta vaadittava tiiviys voidaan saavuttaa joko suojaavan pinnan läpäisemättömyydellä tai kaikilla muilla tavoilla, kuten tuuletus- ja painejärjestelmillä, jotka estävät näiden saasteiden takaisinsironnan.Tämän luokan laitteita on voitava käyttää uudelleen puhdistuksen jälkeen niiden ennakoitavana käyttöaikana.3.9.2.2 Rajoitettu suojaus ulkoiselta säteilyltäHenkilönsuojaimet, jotka on tarkoitettu suojaamaan käyttäjä täydellisesti ulkoiselta säteilyltä tai, muussa tapauksessa, vaimentamaan sen vaikutuksia, on suunniteltava niin, että ne vastustavat vain heikkoa elektronisäteilyä (esimerkiksi beta) tai heikkoa fotonisäteilyä (esimerkiksi X, gamma).Näiden henkilönsuojainten materiaalit ja muut osat on valittava tai suunniteltava ja yhdistettävä niin, että ne suojaavat käyttäjää sillä tasolla, kuin ennakoitavat käyttöolosuhteet vaativat lisäämättä käyttäjän eleistä, asennosta tai liikkumisesta johtuvaa altistumisaikaa (ks. 1.3.2).Henkilönsuojaimissa on oltava merkki, joka osoittaa ennakoitaviin käyttöolosuhteisiin sopivan tyypin ja materiaali(e)n paksuuden.3.10 Suojautuminen vaarallisilta ja tarttuvilta aineilta3.10.1 HengityksensuojaimetHengitysvyöhykkeen suojaamiseen tarkoitettujen henkilönsuojainten on syötettävä käyttäjälle hengitettävää ilmaa, milloin käyttäjä altistuu saastuneelle ilmalle tai ympäristön happipitoisuus ei ole riittävä.Henkilönsuojaimen käyttäjälle syöttämä hengitysilma on saatava aikaan sopivilla tavoilla, esimerkiksi suodattamalla epäpuhdasta ilmaa suojalaitteen tai -välineen läpi tai putken avulla syöttämällä ilmaa puhtaasta ilmalähteestä.Näiden henkilösuojainluokkien materiaalit ja muut osat on valittava tai suunniteltava ja yhdistettävä niin, että käyttäjän sopiva hengitys ja hengityshygienia varmistetaan käyttöjakson ajaksi ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.Kasvo-osan tiiviyden ja paineenlaskun sisäänhengitettäessä sekä suodattavien laitteiden osalta puhdistuskapasiteetin on oltava sellainen, että saastuneesta ilmasta tunkeutuvat epäpuhtaudet ovat niin vähäisiä, etteivät ne haittaa käyttäjän terveyttä tai hygieniaa.Henkilönsuojaimissa on oltava valmistajan tunnistemerkki ja yksityiskohtainen selostus tai erityisominaisuudet kyseisestä laitteesta niin, että niiden ja käyttöohjeen avulla koulutettu ja kokenut käyttäjä kykenee käyttämään henkilönsuojainta oikein.Suodattavien laitteiden valmistajan selosteessa on ilmoitettava uusien, alkuperäisissä pakkauksissa säilytettävien suodattimien säilytysaika.3.10.2 Ihon ja silmien suojaaminen kosketukseltaHenkilönsuojainten, jotka on tarkoitettu estämään koko ruumista tai jotain sen osaa koskettamasta vaarallisia tai tarttuvia aineita, on estettävä näiden aineiden läpäisy tai leviäminen suojaavan kerroksen läpi niissä ennakoitavissa olosuhteissa, joita varten henkilönsuojain on saatettu markkinoille.Näiden henkilönsuojainluokkien materiaalit ja muut osat on sen vuoksi valittava tai suunniteltava ja yhdistettävä niin, että varmistetaan joko mahdollisimman hyvä tiiviys, jolloin päivittäistä käyttöaikaa voidaan tarvittaessa pidentää, tai jos tämä ei ole mahdollista, rajoitettu tiiviys, jolloin käyttöaikaa on rajoitettava.Jos tietyillä vaarallisilla tai tarttuvilla aineilla on niiden luonteesta tai ennakoitavissa käyttöolosuhteista johtuen niin suuri läpäisykyky, että se rajoittaa kyseisen henkilönsuojaimen antamaa suojausaikaa, henkilönsuojaimet on luokiteltava suojaustehokkuuden mukaisesti standardoitujen testien perusteella. Testieritelmiä vastaavissa henkilönsuojaimissa on oltava merkki, joka erityisesti osoittaa testeissä käytettyjen aineiden nimet, tai jos se ei ole mahdollista, niiden koodit ja vastaavan vakiosuojausajan. Valmistajan selosteeseen on sisällyttävä erityisesti myös koodien selitys (jos tarpeen), yksityiskohtainen kuvaus standardoiduista testeistä ja kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella voidaan määrätä sallittu enimmäiskäyttöaika erilaisissa ennakoitavissa käyttöolosuhteissa.3.11 Sukelluslaitteiden turvalaitteet1 HengityslaiteHengityslaitteen on kyettävä syöttämään käyttäjälle hengitettävä kaasuseos ennakoitavissa käyttöolosuhteissa ja erityisesti suurin sukellussyvyys huomioon ottaen.2 Jos ennakoitavat käyttöolosuhteet niin vaativat, laitteeseen on kuuluttava:a) puku, joka suojaa käyttäjää sukellussyvyydestä johtuvalta paineelta (ks. 3.2) ja/tai kylmältä (ks. 3.7)b) hälytin, joka on suunniteltu varoittamaan käyttäjää lähestyvästä hengitettävän kaasuseoksen syötön loppumisesta (ks. 2.8)c) nostoliivi, jonka avulla käyttäjä kykenee palaamaan pintaan (ks. 3.4.1)(1) EYVL N:o L 137, 24.5.1986, s. 28LIITE III VALMISTAJAN TOIMITTAMAT TEKNISET ASIAKIRJAT Edellä 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen on sisällettävä kaikki asiaa koskevat tiedot niistä tavoista, joilla valmistaja on varmistanut, että henkilönsuojain täyttää sille määritellyt olennaiset vaatimukset.Edellä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen henkilönsuojainmallien osalta asiakirjoihin on erityisesti sisällyttävä:1) valmistajan tekninen tiedosto:a) henkilönsuojaimen yleiset ja yksityiskohtaiset piirustukset, joihin on liitetty laskelmat ja prototyyppien testitulokset, jos ne ovat tarpeen osoitettaessa olennaisten vaatimusten mukaisuutta;b) täydellinen luettelo mallin suunnittelussa huomioon otetuista 3 ja 5 artiklassa tarkoitetuista perusturvallisuusvaatimuksista ja yhdenmukaistetuista standardeista tai muista teknisistä eritelmistä;2) kuvaus valmistajan tuotantolaitoksessa käytettävistä valvonta- ja testimahdollisuuksista, joilla tarkastetaan, että henkilönsuojaimen tuotanto on yhdenmukaistettujen standardien tai muiden teknisten eritelmien mukaista ja että laatutaso säilyy;3) jäljennös liitteen II kohdassa 1.4 tarkoitetusta tiedotteesta.LIITE IV EY-MERKKI >VIITTAUS KAAVIOON>>KAAVION ALKU>(1) Kuten 13 artiklan 1 kohdassa säädetään merkkiin voi myös sisältyä 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun hyväksytyn tarkastuslaitoksen tunnusnumero.(2) Vuosi, jona merkki on kiinnitetty.>KAAVION LOOPU>LIITE V VÄHIMMÄISVAATIMUKSET, JOTKA ILMOITETTUJEN TARKASTUSLAITOSTEN ON TÄYTETTÄVÄ (9 artiklan 2 kohta)Jäsenvaltioiden nimeämien tarkastuslaitosten on täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset:1 henkilökuntaa ja tarpeellisia varoja ja välineitä on oltava saatavilla;2 henkilökunnan on oltava teknisesti pätevää ja ammatillisesti rehellistä;3 teknisen ja muun henkilökunnan on oltava riippumatonta kaikista henkilönsuojaimien kanssa suoraan tai välillisesti tekemisissä olevista piireistä, ryhmistä tai henkilöistä sen suorittaessa tässä direktiivissä säädettyjä tarkastuksia, laatiessa selosteita, antaessa todistuksia ja suorittaessa valvontaa;4 henkilökunnan on noudatettava salassapitovelvollisuutta;5 laitoksella on oltava vastuuvakuus, jollei valtio kansallisen lainsäädännön nojalla vastaa vahingosta.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on määräajoin tarkastettava, että 1 ja 2 kohdassa säädetyt ehdot täytetään.LIITE VI >KAAVION ALKU>EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUSMALLI>KAAVION LOOPU>>VIITTAUS KAAVIOON>


Avis juridique important

|

31996L0022

Neuvoston direktiivi 96/22/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996, tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa ja direktiivien 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY kumoamisesta

Virallinen lehti nro L 125 , 23/05/1996 s. 0003 - 0009

NEUVOSTON DIREKTIIVI 96/22/EY,annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996,tiettyjen hormonaalista tai tyrostaattista vaikutusta omaavien aineiden ja beta-agonistien käytön kieltämisestä kotieläintuotannossa ja direktiivien 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY kumoamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, että1) direktiivissä 81/602/ETY (4) kiellettiin tietyt hormonaalista ja kaikki tyrostaattista vaikutusta omaavat aineet ja direktiivissä 88/146/ETY (5) kiellettiin tiettyjen hormonaalista vaikutusta omaavien aineiden käyttö kotieläintuotannossa, vaikka samalla kieltoon myönnettiin poikkeuksia,2) direktiivissä 88/299/ETY (6) määrätään sovellettavista poikkeuksista kieltoon myydä tiettyjä direktiivin 88/146/ETY 7 artiklassa määriteltyjä eläinluokkia sekä niistä saatua lihaa,3) tietyt tyrostaattista vaikutusta taikka estrogeeni-, androgeeni- tai gestageenivaikutusta omaavat aineet voivat olla, niistä lihaan ja muihin eläinperäisiin elintarvikkeisiin jääneiden jäämien takia, vaarallisia kuluttajille, ja ne voivat myös vaikuttaa eläinperäisten elintarvikkeiden laatuun,4) uusia anabolisia vaikutuksia omaavia aineita kuten beta-agonisteja käytetään laittomasti karjankasvatuksessa eläinten kasvun ja tuottavuuden lisäämiseksi,5) komission vuosien 1990 ja 1992 välisenä ajanjaksona jäsenvaltioissa suorittama tutkimus osoitti, että karjankasvatusalalla on helposti saatavilla beta-agonisteja, mikä edistää niiden laitonta käyttöä,6) beta-agonistien väärinkäyttö saattaa aiheuttaa vakavaa vaaraa ihmisten terveydelle; kuluttajan etujen nimissä on suotavaa kieltää beta-agonistien hallussapito, niiden antaminen kaikille eläinlajeille ja niiden markkinoille saattaminen tätä tarkoitusta varten; lisäksi on tarpeen kieltää stilbeenien ja tyrostaattisten aineiden hallussapito, niiden antaminen kaikille eläinlajeille ja niiden markkinoille saattaminen ja säädellä muiden aineiden käyttöä,7) kuitenkin voidaan sallia beta-agonistipohjaisten lääkeaineiden antaminen tarkkaan määritetyissä terapeuttisissa tarkoituksissa tietyille nautaeläinryhmille, hevosensukuisille eläimille ja lemmikkieläimille,8) toisaalta on varmistettava, että kuluttajilla on mahdollisuus hankkia lihaa ja lihaperäisiä ruoka-aineita samoin toimitusehdoin ja että tuotteet vastaavat kuluttajien vaatimuksia ja odotuksia; kuluttajien reaktiot huomioon ottaen tällä uskotaan olevan myös kyseisten tuotteiden kulutusta lisäävä vaikutus,9) on syytä pitää voimassa hormonaalisia vaikutuksia omaavien aineiden kielto lihotustarkoitukseen; vaikka tiettyjen aineiden antaminen voidaankin sallia hoito- tai jalostustarkoituksessa, sen on oltava tarkasti valvottua väärinkäytön estämiseksi,10) varoaikoja ei ole yhdenmukaistettu yhteisön tasolla ja jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja, erityisesti hormonaalisia aineita tai beta-agonisteja sisältävien sallittujen eläinlääkkeiden suhteen; siten on tarpeen yhdenmukaisuuden vuoksi määrätä näille lääkkeille enimmäisvaroajat,11) lisäksi tällä tavalla hoito- tai jalostussyistä käsiteltyjä eläviä eläimiä ja niistä saatuja lihoja ei saa periaatteessa myydä, koska tämä vaarantaisi kokonaisjärjestelmän valvonnan tehokkuuden; tähän kieltoon voidaan kuitenkin myöntää poikkeuksia tietyin ehdoin yhteisön sisäisessä kaupassa ja kolmansista maista peräisin olevien siitoseläimiksi tarkoitettujen ja lisääntymiskauden loppuvaiheessa olevien eläinten tuonnissa,12) näitä poikkeuksia voidaan myöntää, jos voidaan riittävästi taata kaupan vääristymien estäminen; näiden takeiden on koskettava tuotteita, joiden käyttö on sallittua, niiden käytön edellytyksiä ja näiden edellytysten, erityisesti tarpeellisen varoajan noudattamisen valvontaa,13) on tarpeen varmistaa tämän direktiivin määräysten soveltamisen tehokas valvonta,14) on syytä kumota direktiivit 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY,15) jotta voitaisiin torjua tehokkaasti kaikissa jäsenvaltioissa karjankasvatuksessa käytettyjen kasvua ja tuottavuutta lisäävien tekijöiden laiton käyttö, toiminta on järjestettävä yhteisön tasolla, ja16) Euroopan parlamentti on 18 päivänä tammikuuta 1996 kehottanut komissiota ja neuvostoa vastustamaan edelleenkin hormoneilla käsitellyn lihan tuontia yhteisöön, toivonut karjankasvatuksessa käytettyjen kasvua lisäävien aineiden käytön kokonaiskiellon pysyttämistä voimassa ja kehottanut tässä tarkoituksessa neuvostoa viipymättä hyväksymään komission ehdotuksen, josta neuvosto on antanut lausuntonsa 19 päivänä huhtikuuta 1994,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla1. Tässä direktiivissä sovelletaan direktiivien 64/433/ETY (7), 71/118/ETY (8), 77/99/ETY (9) ja 91/495/ETY (10) määritelmiä lihoista ja lihatuotteista, direktiivin 91/493ETY (11) määritelmiä vesiviljelytuotteista ja direktiivien 81/851/ETY (12) ja 81/852/ETY (13) määritelmiä eläinlääkkeistä.2. Sen lisäksi tarkoitetaan:a) `tuotantoeläimillä` lajeihin nauta, sika, lammas ja vuohi, kavioeläimet, linnut ja kaniinit kuuluvia kotieläimiä, samoin kuin edellä mainittuihin lajeihin kuuluvia luonnonvaraisia eläimiä ja luonnonvaraisia märehtijöitä, jos niitä kasvatetaan tuotantotarkoituksessa,b) `hoidolla` tämän direktiivin 4 artiklan mukaisesti sallitun aineen antamista yksittäiselle hyötyeläimelle eläinlääkärin tutkimuksen jälkeen hedelmällisyyshäiriön hoitoon, mukaan luettuna ei-toivotun tiineyden keskeyttäminen ja beta-agonistien ollessa kyseessä naudoilla poikimisapu, samoin kuin muuhun kuin lihantuotantoon kasvatettujen hevosten hengitystiesairauksien hoitoon ja poikimisapuna,c) `kotieläinjalostuksellisella käsittelyllä`:i) tämän direktiivin 5 artiklan mukaisesti hyväksytyn aineen antamista yksittäiselle hyötyeläimelle kiiman säätelemiseksi sekä alkionluovuttajien ja -vastaanottajien valmistelemiseksi alkionsiirtoon eläinlääkärin tutkittua eläimen tai 5 artiklan toisen alakohdan mukaisesti hänen vastuullaan,ii) edellä mainitun laisen aineen antamista kalanviljelyssä poikastentuottajaparvelle sukupuolen vaihtamiseksi eläinlääkärin määräyksellä ja hänen vastuullaan,d) `laittomalla käsittelyllä` kiellettyjen aineiden tai tuotteiden käyttämistä tai sallittujen aineiden tai tuotteiden käyttämistä muihin kuin yhteisön lainsäädännössä määrättyihin tarkoituksiin.2 artiklaJäsenvaltioiden on valvottava, että kielletään:a) stilbeenien, stilbeenijohdannaisten, niiden suolojen ja esterien sekä tyrostaattien saattaminen markkinoille, jos ne on tarkoitettu annettavaksi kaikenlajisille eläimille,b) beta-agonistien saattaminen markkinoille, jos ne on tarkoitettu annettavaksi eläimille, joiden liha ja muut tuotteet on tarkoitettu ihmisruoaksi, muita tarkoituksia varten kuin mitä 4 artiklan 2 kohdassa määrätään.3 artiklaJäsenvaltioiden on valvottava, että kielletään:a) tyrostaattisia, estrogeeni-, androgeeni- tai gestageenivaikutuksia omaavien aineiden sekä beta-agonistien antaminen tuotantoeläimille tai vesiviljelyssä tuotetuille kaloille millä tavalla tahansa,b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen eläinten pito tilalla, paitsi jos ne ovat viranomaisten valvonnassa, ja sellaisten hyötyeläinten tai vesiviljelyssä tuotettujen kalojen saattaminen markkinoille tai niiden teurastaminen syötäväksi, joissa epäillään olevan tai joissa on todettu a alakohdassa tarkoitettuja aineita, paitsi jos voidaan osoittaa, että kyseisiä eläimiä on hoidettu 4 tai 5 artiklan mukaisesti,c) sellaisten syötäväksi tarkoitettujen vesiviljelyssä tuotettujen kalojen saattaminen markkinoille, joille on annettu a alakohdassa tarkoitettuja aineita sekä näin käsitellyistä eläimistä peräisin olevia jalosteita,d) edellä b alakohdassa tarkoitettujen eläinten lihojen saattaminen markkinoille,e) edellä d alakohdassa tarkoitettujen lihojen jalostaminen.4 artiklaPoiketen 2 ja 3 artiklasta jäsenvaltiot voivat sallia:1) annettavan hoitotarkoituksessa kotieläimille 17-beta-estradiolia, testosteronia ja progesteronia sekä sellaisia johdannaisia, jotka luovuttavat helposti lähtöaineen hydrolyyttisesti antopaikassa tapahtuneen imeytymisen jälkeen. Hoitotarkoituksiin käytettyjen eläinlääkkeiden on noudatettava direktiivissä 81/851/ETY annettuja määräyksiä markkinoille saattamisesta, ja ainoastaan eläinlääkäri saa antaa niitä selvästi merkityille eläimille injektioina tai munasarjojen toimintahäiriöihin emätinkierukan muodossa; implantaatteja ei saa käyttää. Vastaavan eläinlääkärin on kirjattava yksilöityjen eläinten hoitotoimenpiteet. Hänen on merkittävä kirjanpitoon, joka voi olla direktiivissä 81/851/ETY määrätty kirjanpito, ainakin seuraavat asiat:- mistä hoidosta on kyse- millaisia sallittuja aineita käytettiin- päivämäärä, jolloin hoito tehtiin- mitkä eläimet käsiteltiin.Tämä kirjanpito on esitettävä pyynnöstä toimivaltaiselle viranomaiselle;2) annettavan hoitotarkoituksiin:i) rekisteröityjä suun kautta annettavia eläinlääkkeitä, jotka sisältävät tremboloniallyyliä, tai beta-agonisteja hevosille ja lemmikkieläimille, edellyttäen, että niitä käytetään valmistajan ohjeiden mukaisesti,ii) beta-agonisteja injektiona naudoille poikimisapuna.Tämän hoidon saa antaa vain eläinlääkäri tai, jos kyse on i alakohdassa tarkoitetuista eläinlääkkeistä, suoraan hänen vastuullaan; vastaavan eläinlääkärin on kirjattava hoitotoimenpiteet, joista on kirjattava ainakin 1 kohdassa mainitut tiedot.Poikimisapuna käytettäväksi tarkoitettujen beta-agonisteja sisältävien eläinlääkkeiden käyttäjä ei kuitenkaan saa pitää niitä hallussaan.Sen estämättä, mitä 2 kohdan ii alakohdan toisessa alakohdassa määrätään, hoito kielletään vuokratuille eläimille, mukaan lukien lisääntymiskauden loppuvaiheessa olevat eläimet.5 artiklaPoiketen 3 artiklan a kohdasta ja sen estämättä, mitä 2 artiklassa määrätään, jäsenvaltiot voivat sallia annettavan kotieläinjalostukselliseen tarkoitukseen estrogeeni-, androgeeni- tai gestageenivaikutusta omaavia eläinlääkkeitä direktiivien 81/851/ETY ja 81/852/ETY mukaisesti. Hoidon antajan täytyy olla eläinlääkäri ja hoito on annettava selvästi yksilöidylle eläimelle, ja vastaavan eläinlääkärin on kirjattava hoito 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti.Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia sen, ettei eläinlääkäri anna henkilökohtaisesti kiiman säätelyhoitoa tai hoida alkionsiirtoa varten alkionluovuttajia ja -vastaanottajia, vaan nämä toimenpiteet voidaan tehdä hänen vastuullaan.Kalanviljelyssä kalanpoikasia voidaan käsitellä kolmen ensimmäisen elinkuukauden aikana sukupuolenvaihdosta varten androgeenivaikutusta omaavilla lääkkeillä, jotka on hyväksytty direktiivien 81/851/ETY ja 81/852/ETY mukaisesti.Tässä artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa eläinlääkäri kirjoittaa reseptin, jota ei voi uusia ja jossa selostetaan hoito ja tuotteen määrä, sekä kirjaa määräämänsä tuotteet.On kuitenkin kiellettyä tehdä kotieläinjalostuksellisia toimenpiteitä vuokratuille eläimille, mukaan lukien lisääntymiskauden loppuvaiheessa olevat eläimet niiden lihotusjakson aikana.6 artikla1. Niiden hormonituotteiden ja beta-agonistien, joiden antaminen kotieläimille on sallittu 4 ja 5 artiklan määräysten mukaisesti, on täytettävä direktiivien 81/851/ETY ja 81/852/ETY vaatimukset.2. Kuitenkaan ei voida antaa lupaa 1 kohdan mukaisesti:a) seuraaville hormonituotteille:i) tuotteille, jotka varastoituvat kudoksiinii) tuotteille, joiden varoaika on yli viisitoista vuorokautta hoidon lopettamisestaiii) tuotteille,- joille oli annettu lupa ennen asetukseen (ETY) N:o 2309/93 (14) tehtyä muutosta voimassa olleiden säännösten perusteella- joiden käyttöolosuhteita ei tunneta- joille ei ole saatavissa sallitut raja-arvot ylittävien jäämien havaitsemiseen tarkoitetuissa analyyseissä tarvittavia reagensseja eikä välineitä,b) beta-agonisteja sisältäville eläinlääkkeille, joiden varoaika on yli 28 vuorokautta hoidon lopettamisesta.7 artikla1. Kaupankäyntiä varten jäsenvaltiot voivat sallia sellaisten eläinten saattamisen markkinoille, joita käytetään siitoseläiminä tai jotka ovat lisääntymiskautensa loppuvaiheessa ja joille on lisääntymiskautensa aikana annettu 4 ja 5 artiklassa tarkoitettuja aineita, ja sallia tällaisista eläimistä saatujen lihojen leimaamisen yhteisön leimalla, jos 4 ja 5 artiklan edellytyksiä ja 6 artiklan 2 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tai b alakohdassa määrättyjä vähimmäisvaroaikoja tai markkinoille laskemista koskevassa luvassa määrättyjä varoaikoja on noudatettu.Kuitenkin voidaan myydä ennen varoajan loppua arvokkaita hevosia, erityisesti ravi-, kilpa- tai sirkushevosia tai ratsastamiseen tai näyttelyihin tarkoitettuja hevosia, mukaan lukien rekisteröidyt hevosensukuiset eläimet, joille on annettu tremboloniallyyliä tai beta-agonisteja sisältäviä lääkkeitä 4 artiklassa mainituissa tarkoituksissa, jos lääkkeen antamisen edellytykset on täytetty ja käsittelyn laatu ja päivämäärä on mainittu eläinten mukana seuraavassa todistuksessa tai tuontiluvassa.2. Sellaisista eläimistä, joille on annettu estrogeeni-, androgeeni- tai gestageenivaikutusta omaavia aineita tai beta-agonisteja tämän direktiivin poikkeukset mahdollistavien säännösten mukaisesti, saatavia lihoja tai tuotteita ei saa saattaa markkinoille elintarvikkeeksi, paitsi jos kyseisiä eläimiä on hoidettu 6 artiklan edellytykset täyttävillä eläinlääkkeillä ja jos määrättyä varoaikaa oli noudatettu ennen eläinten teurastusta.8 artiklaJäsenvaltioiden on valvottava, että:1) edellä 2 artiklassa ja 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen aineiden hallussapito niiden tuonnin, valmistuksen, varastoinnin, jakelun, myynnin tai käytön aikana rajataan henkilöihin, joilla on kansallisten viranomaisten myöntämä lupa direktiivin 90/676/ETY (15) 1 artiklan mukaisesti,2) erilaisten asianomaisten tuotteiden markkinoille saattamista säätelevissä direktiiveissä määrättyjen tarkastusten lisäksi toimivaltaiset kansalliset viranomaiset suorittavat direktiivin 96/23/EY (16) 11 artiklassa määrätyt viralliset tarkastukset ilman ennakkoilmoitusta, jotta voidaan todetaa) edellä 2 artiklan mukaisesti kiellettyjen eläinten kasvun edistämiseen tarkoitettujen aineiden tai tuotteiden hallussapito tai olemassaolo,b) laissa kiellettyjen käsittelyjen tekeminen eläimille,c) edellä 6 artiklassa määrättyjen varoaikojen noudattamatta jättäminen,d) edellä 4 ja 5 artiklassa määrättyjen tietyille aineille tai tuotteille annettujen käyttörajoitusten noudattamatta jättäminen,3. tutkitaan,a) onko 1 kohdassa tarkoitettuja aineita eläimissä ja niiden juomavedessä sekä kaikissa paikoissa, joissa eläimiä kasvatetaan tai pidetään,b) onko edellä mainittujen aineiden jäämiä elävissä eläimissä, niiden ulosteissa, biologisissa nesteissä ja kudoksissa sekä eläintuotteissa,tutkimukset on tehtävä direktiivin 96/23/EY liitteiden III ja IV mukaisesti,4) jos 2 ja 3 kohdassa mainituissa tarkastuksissaa) havaitaan aineita tai tuotteita, joiden käyttö tai hallussapito ovat kiellettyjä, tai sellaisten aineiden jäämiä, joiden antaminen on kiellettyä, nämä aineet tai tuotteet on takavarikoitava, ja eläimet, joille mahdollisesti oli annettu näitä aineita, sekä niiden lihat on otettava viranomaisten valvontaan, kunnes tarpeelliset seuraamukset on toteutettu,b) havaitaan ettei 2 kohdan b ja c alakohdan edellytyksiä ole täytetty, toimivaltainen viranomainen ryhtyy asianmukaisiin toimiin havaitun rikkomuksen törkeysasteen mukaan.9 artiklaSen estämättä, mitä direktiivissä 81/851/ETY määrätään, sellaisten yritysten, jotka ostavat tai valmistavat tyrostaattista, estrogeeni-, androgeeni- ja gestageenivaikutusta omaavia aineita tai beta-agonisteja, ja sellaisten yritysten, jotka ovat jollakin perusteella saaneet luvan käydä kauppaa mainituilla aineilla ja jotka ostavat tai valmistavat, näitä aineita lähtöaineina käyttäen, farmaseuttisia tuotteita tai eläinlääkkeitä, on pidettävä kirjaa, johon on merkittävä aikajärjestyksessä, paljonko tuotteita on valmistettu tai hankittu ja paljonko niitä on luovutettu tai käytetty farmaseuttisten tuotteiden tai eläinlääkkeiden valmistukseen, sekä henkilöt, joille yritykset ovat nämä määrät luovuttaneet tai myyneet.Ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut tiedot on annettava pyynnöstä toimivaltaisen viranomaisen käyttöön, ja jos tiedot ovat elektronisessa muodossa, on annettava paperituloste.10 artiklaJos yhdessä jäsenvaltiossa tehdyissä tarkastuksissa ilmenee, että tämän direktiivin vaatimuksia ei ole noudatettu eläinten tai tuotteiden alkuperämaassa, ensin mainitun jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vedottava 21 päivänä marraskuuta 1989 jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden ja komission yhteistyöstä eläinlääkintää ja kotieläinjalostusta koskevan lainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi annetun neuvoston direktiivin 89/608/ETY (17) määräyksiin.11 artikla1. Sellaisten yhteisön lainsäädännössä tarkoitettujen maiden luettelossa, joista jäsenvaltioiden on sallittua tuoda tuotantoeläimiä tai viljelykaloja tai näistä eläimistä saatua lihaa tai tuotteita, ei voi olla sellaisia kolmansia maita, joiden lait sallivat stilbeenien, stilbeenijohdannaisten, niiden suolojen tai esterien tai tyrostaattien saattamisen markkinoille ja niiden antamisen eläimille, niiden antamiseksi mille eläinlajille tahansa.2. Jäsenvaltioiden on lisäksi valvottava, että kielletään tuomasta 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa esiintyvistä kolmansista maistaa) tuottantoeläimiä tai viljelykaloja,i) joille on annettu millä tavalla tahansa 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita tai aineita,ii) joille on annettu 3 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja aineita tai tuotteita, paitsi jos hoidossa on noudatettu 4, 5 ja 7 artiklan määräyksiä ja vaatimuksia ja jos kansainvälisissä suosituksissa hyväksyttyjä varoaikoja on noudatettu,b) sellaisista eläimistä saatuja lihoja tai tuotteita, joiden tuonti on kielletty a alakohdan mukaisesti.3. Kuitenkin voidaan tuoda kolmansista maista siitokseen tarkoitettuja eläimiä, lisääntymiskauden loppuvaiheessa olevia eläimiä ja niiden lihaa, jos ne täyttävät vähintään tämän direktiivin määräysten mukaiset takeet tai takeet, jotka on laadittu direktiivin 96/23/EY 33 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti viimeksi mainitun direktiivin V luvun soveltamiseksi.4. Kolmansista maista tuleville tuotteille tehdään tarkastuksia kolmansista maista yhteisöön tuotavien eläinten eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/496/ETY (18) 4 artiklan 2 kohdan c alakohdan määräysten ja kolmansista maista yhteisöön tuotavien tuotteiden eläinlääkintätarkastusten järjestämistä koskevista periaatteista 10 päivänä joulukuuta 1990 annetun direktiivin 90/675/ETY (19) 8 artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti.12 artiklaNeuvosto voi määräenemmistöllä komission ehdotuksesta päättää tarvittavista siirtymäkauden toimenpiteistä tässä direktiivissä säädetyn järjestelyn toteuttamiseksi.13 artikla1. Kumotaan direktiivit 81/602/ETY, 88/146/ETY ja 88/299/ETY 1 päivästä heinäkuuta 1997.2. Kumottuihin direktiiveihin tehtyjä viittauksia pidetään viittauksena tähän direktiiviin, ja ne luetaan liitteessä olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.14 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, joihin sisältyy määräykset mahdollisista aiheellisista seuraamuksista, voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1997 ja beta-agonistien osalta viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1997. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuissa kysymyksissä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle.3. Siihen asti, kunnes tässä direktiivissä säädettyjä määräyksiä on alettu soveltaa beta-agonistien osalta, sovelletaan tässä asiassa annettuja kansallisia sääntöjä noudattaen perustamissopimuksen yleisiä määräyksiä.15 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.16 artiklaTämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 29 päivänä huhtikuuta 1996.Neuvoston puolestaW. LUCHETTIPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 302, 9.11.1993, s. 8 ja EYVL N:o C 222, 10.8.1994, s. 16(2) EYVL N:o C 128, 9.5.1994, s. 107(3) EYVL N:o C 52, 19.2.1994, s. 30(4) EYVL N:o L 222, 7.8.1981, s. 32, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 85/358/ETY (EYVL N:o L 191, 23.7.1985, s. 46)(5) EYVL N:o L 70, 16.3.1988, s. 16, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla(6) EYVL N:o L 128, 21.5.1988, s. 36(7) EYVL N:o 121, 29.7.1964, s. 2012/64, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/23/EY (EYVL N:o L 243, 11.10.1995, s. 7)(8) EYVL N:o L 55, 8.3.1971, s. 23, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla(9) EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 85, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/68/EY (EYVL N:o L 332, 30.12.1995, s. 10)(10) EYVL N:o L 268, 24.9.1991, s. 41, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla(11) EYVL N:o L 268, 24.9.1991, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/71/EY (EYVL N:o L 332, 30.12.1995, s. 40)(12) EYVL N:o L 317, 6.11.1981, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/40/ETY (EYVL N:o L 214, 24.8.1993, s. 31)(13) EYVL N:o L 317, 6.11.1981, s. 16, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/40/ETY (EYVL N:o L 214, 24.8.1993, s. 31)(14) EYVL N:o L 214, 24.8.1993, s. 1(15) EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 15(16) Ks. tämän virallisen lehden sivu 10(17) EYVL N:o L 351, 2.12.1989, s. 34(18) EYVL N:o L 268, 24.9.1991, s. 56, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 95/157/EY (EYVL N:o L 103, 6.5.1995, s. 40)(19) EYVL N:o L 373, 31.12.1990, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/52/EY (EYVL N:o L 265, 8.11.1995, s. 16)LIITE >TAULUKON PAIKKA>