Avis juridique important

|

31978L0629

Neuvoston direktiivi 78/629/ETY, annettu 19 päivänä kesäkuuta 1978, materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 73/362/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen

Virallinen lehti nro L 206 , 29/07/1978 s. 0008 - 0011 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 8 s. 0157  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 7 s. 0138  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 8 s. 0157  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 8 s. 0207  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 8 s. 0207

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 19 päivänä kesäkuuta 1978,materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 73/362/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (78/629/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO,joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon mittauslaitteita ja meteorologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin 71/316/ETY(1), sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 17, 18 ja 19 artiklan,sekä katsoo, ettämateriaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä marraskuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 73/362/ETY(2) valmistelun ja antamisen jälkeen on kehitetty uusia materiaalisia pituusmittoja; sen vuoksi mainittua direktiiviä on muutettava tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, jakomissio alisti 19 päivänä tammikuuta 1978 komitealle lausuntoa varten muutosehdotuksen, jonka tarkoituksena on mittauslaitteisiin kohdistuvien kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttaminen tekniikan kehitykseen. Koska lausuntoa ei ole annettu, komissio on direktiivin 71/316/ETY 19 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti ehdottanut neuvostolle päätettäväksi toimenpiteitä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivin 73/362/ETY liitteessä 3.6, 4.1, 5.1, 6.3, 7.1, 7.2, 7.3, 8, 9.1, 9.2, 9.4 ja 9.5 kohdat tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan yhden vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.3 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 19 päivänä kesäkuuta 1978.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaP. DALSAGER(1) EGT nr L 202, 6.9.1971, s. 1(2) EGT nr L 335, 5.12.1973, s. 56LIITE3.6 Mittanauhat on valmistettava siten, että reunat ovat käytännössä suorat ja yhdensuuntaiset, kun se on vedetty suoraksi tasaiselle pinnalle.4.1 Pituusmittojen asteikkojen ja numeroinnin on oltava selviä, säännöllisiä ja pysyviä koko sen nimellispituudella ja tehty siten, että niiden lukeminen on helppoa ja yksikäsitteistä. Kuitenkin muutamat ei-numeroidut jakopiirrot, joiden lukumäärä on pienempi kuin mitan kahden peräkkäisen jakopiirron välillä olevien jakopiirtojen määrä, saavat ulottua mitan päädyssä sijaitsevan päämerkin ulkopuolelle.5.1 Mittavälineen nimellispituuden on oltava jokin seuraavista pituuksista: 0,5, 1, 1,5, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 m tai 5 m:n kokonainen monikerta.6.3 Kaikki edellä olevat merkinnät on sijoitettava siten, että ne ovat näkyviä ja luettavia alkaen mitan alkupäästä.Kuitenkin kansallisen vastuussa olevan viranomaisen hyväksynnällä mittaan kiinteästi liittyvässä osassa voi esiintyä määrättyjä merkintöjä. Kyseisessä tapauksessa ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa on määriteltävä näiden merkintöjen paikka.Jos pituusmitan leveys estää ETY-tyyppihyväksyntämerkin sijoittamisen siten, että se on selvästi luettavissa, tällaisena merkkinä voi myös olla sen lisäksi, mitä on säädetty mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston direktiivin liitteessä I olevassa 3.1 kohdassa, tämän liitteen 3.5 kohdan mukaisesti seuraavat merkit:- tyylitelty kirjain å,- selkeä kirjain tai selkeät kirjaimet, jotka osoittavat mikä jäsenvaltio on antanut ETY-tyyppihyväksynnän,- ETY-tyyppihyväksyntävuoden kaksi viimeistä numeroa,- ETY-tyyppihyväksynnän viitenumero, (esimerkiksi å F 75 5345).7. SUURIMMAT SALLITUT VIRHEET7.1 Tässä direktiivissä määritellyt pituuden mittaamisvälineet on jaettu niiden tarkkuusasteen perusteella kolmeen luokkaan: I, II ja III.Pituusmitan ETY-ensivakauksessa suurin sallittu positiivinen tai negatiivinen virhe:a) nimellispituudelle jab) mille tahansa kahden muun kuin peräkkäisen asteikkomerkin väliselle etäisyydelle,on ilmaistava kyseessä olevan pituuden funktiona kaavalla (a + bL) mm, jossa- L on pituuden arvo metreinä pyöristettynä ylöspäin lähimpään kokonaislukuun;- a ja b ovat kertoimia, jotka ovat määrätyt kullekin tarkkuusluokalle seuraavan taulukon mukaisesti:>TAULUKON PAIKKA>7.27.2.1 Suurin sallittu positiivinen tai negatiivinen virhe niiden jakovälien pituuksien "i" välillä, jotka eivät ylitä 1 cm:ä, on määrätty kullekin mitan tarkkuusluokalle seuraavan taulukon mukaan:>TAULUKON PAIKKA>Niissä tapauksissa, joissa jakovälin pituudet ovat suuremmat kuin 1 cm, suurin sallittu virhe on ilmaistava jakovälin pituuden funktiona kaavalla (a + bL) mm, jossa parametrien a ja b arvot ovat samat kuin 7.1 kohdassa ja missä L on kyseisen jakovälin pituus metreissä pyöristettynä lähinnä suurempaan kokonaislukuun.7.2.2 Suurin sallittu poikkeama kahden peräkkäisen jakovälin pituuksien "i" välillä, jos välien pituudet eivät ylitä 1 cm, on määrätty seuraavassa taulukossa kullekin tarkkuusluokalle:>TAULUKON PAIKKA>Niissä tapauksissa, joissa jakovälien pituudet ylittävät 1 cm:n, suurin sallittu poikkeama kahden peräkkäisen jakovälin pituuksille i on ilmaistava jakovälin pituuden funktiona (a + bL) millimetriä, joka on määritelty 7.2.1 kohdassa.7.3 Kuitenkin sallitaan pääte- tai puolipäätemitoille sen jakovälin, joka rajoittuu mitan päätypintaan, pituuden suurimman sallitun virheen itseisarvolle lisäys:- 0,1 mm I luokan mitoille,- 0,2 mm II luokan mitoille,- 0,3 mm III luokan mitoille.Sen lisäksi 7.1 ja 7.2.2 kohdassa vahvistettuja vaatimuksia ei voida soveltaa:- kun toisen muun kuin perättäisen jakopiirron muodostaa mitan päätypinta, kuten alakohdassa 7.1 b kohdassa viitataan ja- kun toisen perättäisen jakopiirron muodostaa 7.2.2 kohdassa viitattu suurin sallittu itseisarvo.8. VAKAUSMERKITJokainen pituusmitta on tehtävä siten, että se voidaan varustaa vakausmerkillä, joista on säädetty mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä. Lähelle mitan alkupäätä itse mittaan tai kiinteään lisäkilpeen on varattava tilaa tätä tarkoitusta varten.9.1 Lasikuituiset tai muoviset pääte- viiva- tai puolipäätemittanauhatMitan nimellispituus on välillä 0,5 ... 100 m.Jännitysvoima, suuruusluokaltaan 20 N on merkittävä mittaan.Pääte- tai puolipäätemittojen vapaat päät on varustettava kulumista ehkäisevillä reunuksilla tai heloilla.Tarkkuusluokat näille mitoille ovat I, II ja III.9.2 Kiinteät tai puolikiinteät yhtenäiset metallista tai muusta materiaalista valmistetut mitatMitan nimellispituus on välillä 0,5 ja 5 m.Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla muu kuin 20 °C.Kyseisiksi mitoiksi luetaan myös nestepinnan määräämiseen tarkoitetut mittakepit.Mittakepin pää on varustettava iskua ja kulutusta kestävällä metallivahvikkeella tai helalla, joka ei saa iskuissa aiheuttaa kipinöintiä.Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.9.4 Teräsmittanauhat9.4.1 Kelauslaitteella varustetut pääte-, piirto- tai puolipäätemitat.Mittojen nimellispituus on välillä 0,5 ja 10 metriä; Mittanauhojen, joiden nimellispituus on 5 ja 10 metrin välillä mittojen on oltava poikkileikkaukseltaan kaarevia.Mitta voi sijaita kotelossa, jolloin kotelon on oltava sellainen, että sitä voidaan käyttää varsinaisen mitan jatkeena erityisesti kappaleitten sisäisten dimensioiden mittauksissa;Tällaisen mitan vapaa pää on varustettava kiinteällä tai liikkuvalla kielellä.Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.9.4.2 Pääte- tai piirtomitat, jotka on tarkoitettu mittojen omaa nimellispituutta suurempien etäisyyksien mittaamiseen.Nimellispituuus: 5, 10, 20, 50, 100 tai 200 m.Jännittävä voima suuruusluokaltaan 50 N on merkittävä mittaan.Mittojen molemmat päät on varustettava kädensijoilla tai renkailla.Jos kädensijat tai renkaat on luettu kuuluvaksi mitan nimellispituuteen, on ne rakennettava siten,että niiden liitoskohdat eivät aiheuta vähäisintäkään mittausepätarkkuuden lisääntymistä.Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.9.4.3 Kelauslaitteella varustetut piirto- tai puolipäätemittanauhat,joita ei ole tarkoitettu omaa nimellispituuttaan pitempien etäisyyksien mittaamiseen.Nimellispituus on välillä 5 ja 200 metriä.Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla jokin muu kuin 20 °C.Jännittävä voima, suuruusluokaltaan 50 N on merkittävä mittaan.Mitan vapaa pää on varustettava kädensijalla, renkaalla tai koukulla, joka ei kuulu mukaan mitan nimellispituuteen.Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.9.5 Puolipäätemittatyyppiset metallista valmistetut luotausnauhat, jotka on varustettu luotipainolla ja jotka on tarkoitettu nestepinnan mittaamiseenNimellispituus on välillä 5 ja 50 metriä.Vertailulämpötila voi määrätyissä tapauksissa olla muu kuin 20 °C.Jännittävä voima, jonka on oltava riittävä mitan kunnolliseen suoristamiseen, on merkittävä mittaan.Mitta on jännitettävä luodin avulla, jossa on oltava merkintä sen painosta.Asteikon aloittavan päämerkin on sijaittava luodin pohjassa. Luodin on oltava sopivaa kokoa ja se ei saa iskuissa aiheuttaa kipinöintiä.Luodin on oltava kiinteästi tai irroitettavalla tavalla yhdistetty mittanauhaan siten, että sen kiinnitys tai liitos ei saa aiheuttaa mittausepätarkkuuden lisääntymistä.Mittanauha on koko pituudeltaan oltava jaoitettuna millimetreihin ja asteikon on jatkuttava luodin tasaisella puolella.Mittausvälineen toinen pää voi olla varustettuna kelauslaitteella.Nämä mitat kuuluvat tarkkuusluokkaan I tai II.Kuitenkin mittausvälinettä käytettäessä, luotipainon kanssa suurin sallittu virhe on oltava aina suurempi kuin 0,6 mm.


Avis juridique important

|

31971L0319

Neuvoston direktiivi 71/319/ETY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971, muiden nesteiden kuin veden mittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 202 , 06/09/1971 s. 0032 - 0036 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 2 s. 0033  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1971(III) s. 0662  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 2 s. 0033  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1971(III) s. 0740  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0170  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 2 s. 0048  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 2 s. 0048

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971,muiden nesteiden kuin veden mittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (71/319/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettänestemittarien rakennetta ja tarkastusmenetelmiä koskevat velvoittavat säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia, ja ne ovat siten tällaisten laitteiden kaupan esteenä; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä,mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971(3) annetussa neuvoston direktiivissä säädetään menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen laatia muiden nesteiden kuin veden mittaamiseen tarkoitettujen tilavuusmittarien rakennetta ja toimintaa koskevat tekniset vaatimukset, janäiden laitteiden käytön varmistamiseksi suoraan nestemittauslaitteistoissa on tarpeen välittömästi lähentää näiden laitteistojen suurimpia sallittuja virheitä koskevia kansallisia säännöksiä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan muiden nesteiden kuin veden mittaamiseen tarkoitettuihin tilavuusmittareihin, joissa neste aiheuttaa mittauskammioiden liikkuvien seinämien liikkeen ja joilla voidaan mitata mitä tahansa tilavuuksia.2 artikla1. "Nesteiden tilavuusmittareilla" tarkoitetaan laitetta, joka koostuu ainoastaan mittauslaitteesta ja näyttölaitteesta. Tavallisesti tämä laite on mittauslaitteiston osa.2. "Nestemittauslaitteistolla" tarkoitetaan mittauslaitetta, joka sisältää sekä varsinaisen mittarin ja siihen liitettävät lisälaitteet että kaikki oikean mittauksen varmistamiseksi tarvittavat laitteet sekä kaikki ne laitteet, jotka on lisätty toimintojen helpottamiseksi. Mittauslaitteistoista säädetään erityisdirektiivi.3 artiklaTilavuusmittarit, joihin voidaan kiinnittää ETY-merkit ja ETY-tunnukset, kuvaillaan liitteessä olevassa I luvussa. Niille vaaditaan ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus edellytyksin, jotka säädetään mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin liitteessä II olevassa 1 ja 2 kohdassa ja edellytyksin, joista säädetään mittauslaitteistoja koskevalla erityisdirektiivillä.4 artiklaJäsenvaltio ei saa evätä, kieltää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätunnuksella ja ETY-ensivakausmerkillä varustetun muiden nesteiden kuin veden tilavuusmittarien markkinoille saattamista tai käyttöön ottamista.5 artiklaSellaisia nestemittauslaitteistoja, joihin kuuluu ETY- merkeillä ja -tunnuksilla varustettu nesteiden tilavuusmittari, ensivaa'attaessa noudatetaan liitteessä olevassa II luvussa vahvistettuja suurimpia sallittuja virheitä.6 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta, ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetusta kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.7 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 1971.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. MORO(1) EYVL N:o C 25, 28.2.1970, s. 76(2) EYVL N:o C 26, 4.3.1970, s. 2(3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1LIITE I LUKUMUIDEN NESTEIDEN KUIN VEDEN MITTARIEN OMINAISUUDET1 Määritelmät1.1 "Pienimmällä sallitulla mittaustilavuudella" tarkoitetaan sitä pienintä nesteen tilavuutta, joka voidaan tietyllä laitetyypillä mitata.1.2 "Jaksollisella tilavuudella" tarkoitetaan sitä tilavuutta, joka vastaa mittauslaitteen yhtä toimintajaksoa eli sitä kokonaisliikettä, jonka lopuksi mittauslaitteen sisäosat ensimmäistä kertaa palaavat alkuasentoonsa.1.3 "Jaksollisella tilavuuspoikkeamalla" tarkoitetaan suurinta eroa yhden toimintajakson aikana liikkuvien osien syrjäyttämän tilavuuden ja näyttölaitteen osoittaman tilavuuden välillä, kun näyttölaite on kytketty mittauslaitteeseen ilman välitystä tai liukumaa siten, että se osoittaa toimintajakson lopussa ja tälle toimintajaksolle tilavuuden, joka vastaa jaksollista tilavuutta. Tätä eroa voi pienentää sopivalla virityslaitteella.2 Näyttölaite2.1 Mittareissa on oltava näyttölaite, joka näyttää mitatun tilavuuden kuutiosenttimetrein tai millilitroin, kuutiodesimetrein tai litroin tai kuutiometrein.2.2 Näyttölaitteessa, jossa on yksi tai useampia osia, pienimmän askelarvon mukaan jaoteltu osa on "ensimmäinen osa".2.3 Näyttölaitteen ja mittauslaitteen välityksen on oltava luotettava ja kestävä, ja sen on oltava mekaanisesti tai kestomagneetilla aikaansaatu.2.4.1 Näyttämän on oltava luotettava, yksiselitteinen ja helposti havaittavissa.2.4.2 Jos näyttölaitteessa on useita näyttämäosia, näyttölaite on suunniteltava siten, että eri osien näyttämät on voitava vaivattomasti lukea peräkkäin.2.5 Näyttölaitteen suurimman arvon on oltava 1 × 10n, 2 × 10n tai 5 × 10n sallittua tilavuusyksikköä, jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai nolla.2.6 Näyttämäosan liike voi olla portaatonta tai portaittaista.2.7 Portaattomasti liikkuvassa näyttämäosassa on oltava jaotuksella varustettu asteikko ja osoitin siten, että mittaustulos voidaan havaita riippumatta siitä, mihin asentoon näyttämäosa pysähtyy.2.8 Ensimmäisen osan askeleen on oltava 1 × 10n, 2 × 10n tai 5 × 10n sallittua tilavuusyksikköä.2.9 Lukuun ottamatta näyttämän suurinta arvoa osoittavaa näyttämäosaa, kokonaan näkyvissä olevan näyttämäosan yhden kierroksen arvon on oltava 10n sallittua tilavuusyksikköä.2.10 Jos näyttämäosa koostuu kiinteästä pyöreästä asteikosta ja sitä kiertävästä osoittimesta, osoittimen kiertosuunnan on oltava myötäpäivään.2.11 Näyttölaitteessa, jossa on useampia osia, kokonaan näkyvissä olevan näyttämäosan liikkuvan osan kierron on oltava yhtä suuri kuin seuraavan näyttämäosan askelarvo.2.12 Jos näyttölaitteessa on useita näyttämäosia, jokaisen portaittain liikkuvan näyttämäosan, ensimmäistä osaa lukuun ottamatta, on siirryttävä seuraavaan numeroon sinä aikana kun edellinen osa liikkuu enintään yhden kymmenesosan sen kierroksen arvosta. Siirtymisen on tapahduttava täysin siihen mennessä kun edellinen osa näyttää nollaa.2.13 Jos näyttölaitteessa on useita näyttämäosia ja jos vain osa toisen ja sitä seuraavien osien asteikosta on näkyvissä näyttöaukossa, näiden osien liikkeen on oltava portaittainen. Ensimmäisen osan liike voi olla portaaton tai portaittainen.2.14 Jos näyttämä koostuu rivissä olevista numeroista ja jos ensimmäisen osan liike on portaittainen, näyttämäosan oikealle puolelle voidaan merkitä yksi tai useampia kiinteitä nollia.2.15 Jos vain osa ensimmäisen näyttämäosan asteikosta on näkyvissä näyttöaukosta ja ensimmäisen näyttämäosan liike on portaatonta, näyttämä voi olla epäselvä, mitä on mahdollisuuksien mukaan vältettävä. Tämän vuoksi sekä näyttämän interpoloinnin mahdollistamiseksi näyttöaukon koon on asteikon liikkeen suunnassa oltava vähintään 1,5 kertaa kahden peräkkäisen numeroidun askeleen keskiviivojen välinen etäisyys siten, että näkyvissä on aina kaksi asteikkomerkkiä, joista toisesta näkyy numero. Näyttöaukko voi olla epäsymmetrinen osoittimeen nähden.2.16 Jos asteikossa on asteikkoviivoja, niiden leveyden on oltava sama koko asteikolla ja vakio viivan koko pituudella, eikä viivojen leveys saa ylittää neljäsosaa kahden peräkkäisen merkin keskiviivojen välisestä etäisyydestä.Merkit, jotka vastaavat 1 × 10n, 2 × 10n tai 5 × 10n sallittua tilavuusyksikköã, tulee erottaa toisistaan ainoastaan viivojen pituuseron avulla.2.17 Kahden perättäisen asteikkomerkin akselien välisen todellisen tai näkyvän etäisyyden on oltava vähintään 2 millimetriä.2.1 Numeroiden todellisen tai näkyvän korkeuden on oltava vähintään 4 millimetriä.3 Virityslaitteet3.1 Mittareissa on oltava virityslaite, jolla voidaan muuttaa näyttämän ja mittarin läpi virranneen nesteen todellisen tilavuuden suhdetta.3.2 Jos virityslaite muuttaa kyseistä suhdetta portaittain, perättäiset suhteen lisäykset eivät saa koskaan erota toisistaan enempää kuin 0,002.3.3 Ohivirtausta ei saa käyttää virityksenä.4 Pienintä sallittua mittaustilavuutta koskevia erityismääräyksiä4.1 Pienimmän sallitun mittaustilavuuden on oltava sellainen, että yksikään seuraavista arvoista ei ole suurempi kuin tämän tilavuuden suurin sallittu virhe, niin kuin se eritellään II luvun 2 ja 3 kohdassa:1. tilavuus, joka vastaa 2 millimetrin liikettä näyttölaitteen ensimmäisen osan asteikolla ja yhtä viidesosaa askelarvosta, kun ensimmäinen näyttämäosa liikkuu portaattomasti;2. tilavuus, joka vastaa kahta perättäistä numeroiden muutosta, kun ensimmäinen näyttämäosa liikkuu portaittain;3. virhe, joka tavallisissa toimintaolosuhteissa syntyy välyksestä ja liukumasta mittauslaitteen ja näyttölaitteen ensimmäisen näyttämäosan välityksessä;4. kaksi kertaa jaksollinen tilavuuspoikkeama.4.2 Määritettäessä pienintä sallittua mittaustilavuutta on myös mittarin yhteydessä käytettävien laitteiden vaikutus otettava tarpeen mukaan huomioon näitä laitteita koskevan direktiivin vaatimusten mukaisesti.4.3 Pienimmän sallitun mittaustilavuuden on oltava 1 × 10n, 2 × 10n tai 5 × 10n sallittua tilavuusyksikköä, jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai nolla.5 Suurin ja pienin tilavuusvirta5.1 Suurin ja pienin tilavuusvirta määritellään tarkastuksen tulosten mukaisesti hyväksyntätodistuksessa. Mittarin on pystyttävä toimimaan lähellä suurinta tilavuusvirtaa hyväksyntätodistuksessa määritellyn ajan mittarin mittausteknisten ominaisuuksien olennaisesti muuttumatta.5.2 Mittareiden suurimman ja pienimmän tilavuusvirran välisen suhteen on oltava yleensä vähintään 10 ja nesteytettyjä kaasuja mittaavien mittareiden osalta vähintään 5.6 Nesteen ominaisuuksien, lämpötilan ja paineen vaikutus6.1 Hyväksyntätodistuksesta on ilmettävä neste tai nesteet, joille mittari on tarkoitettu, mitattavan nesteen lämpötilarajat, jos ne ovat alle -10 °C tai yli +50 °C sekä suurin käyttöpaine.6.2 Mittarin tyyppihyväksyntää varten tehtyjen tarkastusten on osoitettava, että virheet, jotka aiheutuvat nesteen ominaisuuksien, paineen ja nesteen lämpötilan vaihtelusta hyväksyntätodistuksessa määritellyissä rajoissa, ovat enintään puolet II luvun 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuista arvoista.7 Mittarin suurimmat sallitut virheet7.1 Jos mittauslaitteiston ensivakausta edeltää mittarin 3 artiklan mukainen metrologinen tarkastus, tämän tarkastuksen aikana käytetään suurimpina sallittuina virheinä arvoja, jotka ovat puolet II luvun 1, 2 ja 3 kohdassa annetuista suurimmista sallituista virheistä, mutta jotka kuitenkin ovat vähintään 0,3 % mitatusta tilavuudesta, jos käytetään samaa nestettä, jota mittarilla mitataan.7.2 Jos mittaustarkkuus ei ole riittävä tämän vaatimuksen soveltamiseksi, voidaan hyväksyntätodistuksessa kuitenkin laajentaa suurimpien sallittujen virheiden arvoa II luvun 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetuissa rajoissa.7.3 Tämän lisäksi hyväksyntätodistuksessa voidaan pienentää tai muuttaa suurimpia sallittuja virheitä silloin kun edellä tarkoitettu ensivakaus suoritetaan joko vain yhdellä edellä tarkoitetuista mahdollisista nesteistä.Jälkimmäisessä tapauksessa (tämä tarkoittaa tapausta, jossa vakauksessa käytetään eri nestettä kuin sitä, mitä mittarilla mitataan) voidaan hyväksyntätodistuksessa määritellä testauksessa käytettäväksi eri tilavuusvirtoja kuin niitä, jotka ovat pienimmän ja suurimman tilavuusvirran rajoittamalla alueella.8 Merkinnät8.1 Kaikissa mittareissa on oltava seuraavat tiedot näyttölaitteen näyttötauluun tai erilliseen kilpeen selvästi ja pysyvästi merkittyinä:a) ETY-tyyppihyväksyntätunnus;b) valmistajan tunnus tai toiminimi;c) valmistajan tyyppimerkintä, jos sellainen on;d) sarjanumero ja valmistusvuosi;e) jaksollinen tilavuus;f) suurin ja pienin tilavuusvirta;g) suurin käyttöpaine;h) lämpötila-alue silloin, kun nestettä voidaan mitata alle -10 °C tai yli + 50 °C lämpötilassa;i) mitattavan nesteen tai nesteiden laatu ja kineaattisen tai dynaamisen viskositeetin rajat, jollei nesteen laatu yksistään riittävästi määrittele viskositeettia.8.2 Seuraavat tiedot on merkittävä näkyvälle paikalle näyttölaitteen näyttötauluun:a) mittayksikkö, jolla mitattavat tilavuudet ilmaistaan, tai tämän mittayksikön tunnus;b) pienin sallittu mittatilavuus.8.3 Jos erehtymisen vaara on olemassa, nesteen virtaussuunta on merkittävä nuolella mittauslaitteen runkoon.8.4 Elintarvikenesteitä mittaavan purettavissa olevan mittauslaitteen sarjanumero tai sarjanumeron kolme viimeistä numeroa on merkittävä osiin, joiden vaihto voi vaikuttaa mittaustuloksiin.8.5 Näyttölaitteessa voi olla erityinen tyyppitunnus ja valmistenumero.9 Sinettien ja vakausmerkkien sijoitus9.1 Sinetöinnin on estettävä pääsy osiin, joilla voidaan muuttaa viritystä, ja sen on estettävä mittarin osittainenkin purkaminen, jos purkamista ei ole sallittu hyväksyntätodistuksessa (elintarvikenesteitä mittaavat mittarit, jotka saa purkaa).9.2 ETY-vakausmerkkiä varten mittauslaitteen, näyttölaitteen tai niiden kotelon pääosassa on oltava tukeva kohta, joka on näkyvissä ilman purkamista.9.3 Hyväksyntätodistuksessa voidaan edellyttää, että vaihdettaviin mittarin osiin varataan paikka leimaa varten tämän luvun 8.4 kohdassa tarkoitetun sarjanumeron lisäksi.II LUKUMITTAUSLAITTEISTOJEN SUURIMMAT SALLITUT VIRHEET1. Kun mittari kuuluu mittauslaitteistoon, suurimmat sallitut positiiviset ja negatiiviset virheet tämän laitteiston ensivakauksessa, tavallisissa käyttöolosuhteissa ja hyväksyntätodistuksessa eriteltyjen käyttörajojen mukaisesti esitetään seuraavassa taulukossa, mitattavan tilavuuden mukaan:>TAULUKON PAIKKA>2. Pienimmän sallitun mittaustilavuuden suurin sallittu virhe on kaksi kertaa II luvun 1 kohdassa tarkoitettu arvo, ja mitatusta tilavuudesta riippumatta suurin sallittu virhe ei koskaan saa olla pienempi kuin pienimmälle sallitulle mittaustilavuudelle sallittu virhe.3. Testauksesta johtuvien erityisten vaikeuksien vuoksi suurimmat sallitut virheet ovat II luvun 1 ja 2 kohdassa määrätyt arvot kaksinkertaisina, kun niitä sovelletaan nesteytettyjen kaasujen mittauslaitteisiin tai mittauslaitteisiin, jotka mittaavat nesteitä alle -10 °C tai yli +50 °C lämpötilassa tai laitteisiin, joiden pienin tilavuusvirta ei ylitä 1 litraa tunnissa.4. Jos ensivakauksessa havaittavat virheet ovat kaikki samanmerkkisiä, vähintään yhden niistä on oltava enintään I luvun 7.1 kohdassa annetun rajan suuruinen.


Avis juridique important

|

31975L0324

Neuvoston direktiivi 75/324/ETY, annettu 20 päivänä toukokuuta 1975, aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 147 , 09/06/1975 s. 0040 - 0047 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 4 s. 0125  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 3 s. 0092  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 4 s. 0125  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 4 s. 0119  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 4 s. 0119

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 20 päivänä toukokuuta 1975,aerosoleja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (75/324/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettätietyissä jäsenvaltioissa aerosoleilla on oltava tiettyjä teknisiä ominaisuuksia, joista säädetään velvoittavin säännöksin; nämä vaatimukset eroavat toisistaan jäsenvaltioittain; tällaiset eroavuudet ovat kaupankäynnin esteenä yhteisössä,näitä yhteismarkkinoiden toteuttamisen ja toiminnan esteitä voidaan poistaa, jos samat säännökset annetaan kaikissa jäsenvaltioissa joko niissä voimassa olevien säännösten täydentämiseksi tai näiden korvaamiseksi, ja että näiden vaatimusten täytyy erityisesti koskea aerosolien valmistusta, täyttämistä ja nimellistilavuutta,tekniikan kehityksen nykyisellä tasolla tämän direktiivin soveltamisala olisi rajoitettava koskemaan metallista, lasista tai muovista valmistettuja aerosoleja,tämän direktiivin liitteenä olevat tekniset vaatimukset on tarpeen nopeasti mukauttaa tekniikan kehitykseen; asianmukaisten tarvittavien toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi säädettävä menettelystä jäsenvaltioiden ja komission välisen kiinteän yhteistyön toteuttamiseksi komiteassa, jonka tehtävänä on käsitellä aerosoleja koskevan direktiivin mukauttamista tekniikan kehitykseen, jamarkkinoilla olevat aerosolit, vaikka ne täyttäisivät tämän direktiivin ja sen liitteessä asetetut vaatimukset, voivat olla turvallisuudelle vaarallisia; sen vuoksi tulisi säätää menettelystä tämän vaaran vähentämiseksi,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan 2 artiklassa tarkoitettuhin aerosoleihin, lukuun ottamatta aerosoleja, joiden enimmäistilavuus on pienempi kuin 50 ml, ja aerosoleja, joiden enimmäistilavuus on suurempi kuin tämän direktiivin liitteessä olevassa 3.1, 4.1.1, 4.2.1, 5.1 ja 5.2 kohdassa on vahvistettu.2 artiklaTässä direktiivissä "aerosolilla" tarkoitetaan metallista, lasista tai muovista valmistettua astiaa, joka sisältää puristettua, nesteytettyä tai paineenalaisena liuotettua kaasua yhdessä nestemäisen, tahnamaisen tai jauhemaisen aineen kanssa tai ilman niitä, jota ei käytetä uudelleen sekä jossa on tyhjennyslaite, jonka kautta astian sisältö voidaan päästää purkautumaan kiinteiden tai nestemäisten hiukkasten suspensiona kaasussa, vaahtona, tahnamaisena tai jauheena taikka nestemuodossa.3 artiklaAerosolien markkinoille saattamisesta vastuussa olevan henkilön on merkittävä aerosolit tunnuksella "3" (käännetty epsilon) osoitukseksi, että ne täyttävät tämän direktiivin ja sen liitteen vaatimukset.4 artiklaJäsenvaltiot eivät saa tämän direktiivin ja sen liitteen vaatimuksia koskevilla perusteilla kieltää, estää tai rajoittaa sellaisen aerosolin saattamista markkinoille, joka täyttää tämän direktiivin ja sen liitteen vaatimukset.5 artiklaMuutokset, jotka ovat tarpeen tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen, annetaan noudattaen 7 artiklassa säädettyä menettelyä.6 artikla1. Perustetaan komitea, jonka tehtävänä on käsitellä aerosoleja koskevan direktiivin mukauttamista tekniikan kehitykseen, jäljempänä "komitea", jossa on jäsenvaltioiden edustajat ja puheenjohtajana komission edustaja.2. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.7 artikla1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa komitean käsiteltäväksi sen puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta kahden kuukauden kuluessa. Lausunto annetaan sellaisella 41 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.c) Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun ehdotus on tehty sille, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.8 artikla1. Noudattaen, mitä muissa yhteisön direktiiveissä, erityisesti vaarallisia aineita ja valmisteita koskevissa direktiiveissä, säädetään, jokaisessa aerosolissa tai, kun tietoja ei voida merkitä aerosoliin sen pienen koon vuoksi (enimmäistilavuus 150 ml tai pienempi), aerosoliin kiinnitetyssä etiketissä on oltava merkittynä seuraavat tiedot näkyvin, helposti luettavin ja pysyvin kirjaimin:a) aerosolin markkinoinnista vastaavan henkilön nimi ja osoite tai tavaramerkki;b) tunnus "3" (käännetty epsilon) varmentamassa tämän direktiivin vaatimusten mukaisuuden;c) täyttöerän tunnistamisen mahdollistava koodimerkintä;d) liitteen 2.2 kohdan mukaiset tiedot;e) sisällön määrä paino- ja tilavuusyksikköinä.2. Jäsenvaltiot voivat asettaa alueellaan tapahtuvan aerosolien markkinoille saattamisen ehdoksi kansallisen kielensä tai kansallisten kieltensä käyttämisen merkinnöissä.9 artiklaJäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sellaisten merkintöjen käytön estämiseksi aerosoleissa, jotka saattavat sekoittua tunnukseen "3" (käännetty epsilon).10 artikla1. Jos jäsenvaltio asiallisesti perustellen kiinnittää huomiota siihen, että yksi tai useampi aerosoli aiheuttaa vaaraa turvallisuudelle tai terveydelle, vaikka se on tämän direktiivin vaatimusten mukainen, jäsenvaltio voi väliaikaisesti kieltää sen tai niiden myynnin alueellaan tai säätää niille erityisehtoja. Sen on välittömästi ilmoitettava tästä muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä perusteltava päätöksensä.2. Komissio kuulee kuuden viikon kuluessa jäsenvaltioita, joita asia koskee, minkä jälkeen se antaa viipymättä lausuntonsa ja toteuttaa tarvittavat toimenpiteet.3. Jos komissio katsoo, että direktiiviin on tehtävä teknisiä muutoksia, komissio tai neuvosto tekee muutokset 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Tällöin suojatoimenpiteisiin ryhtynyt jäsenvaltio saa pitää ne voimassa siihen asti, kunnes muutokset tulevat voimaan.11 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.12 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 20 päivänä toukokuuta 1975.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaR. RYAN(1) EYVL N:o C 83, 11.10.1973, s. 24(2) EYVL N:o C 101, 23.11.1973, s. 28LIITE1 MÄÄRITELMÄT 1.1 Paine"Paineella" tarkoitetaan sisäpuolista baareina ilmaistua painetta (ylipainetta).1.2 Koepaine"Koepaineella" tarkoitetaan painetta, joka kohdistetaan täyttämättömään aerosolipäällykseen 25 sekuntia ilman, että siitä aiheutuu minkäänlaista vuotoa tai, kun on kysymys metallisesta tai muovisesta päällyksestä, mitään näkyvää tai pysyvää muodonmuutosta, lukuun ottamatta 6.1.1.2 kohdassa sallittua muutosta.1.3 Hajoamispaine"Hajoamispaineella" tarkoitetaan vähimmäispainetta, joka aiheuttaa aerosolin hajoamisen tai repeämisen.1.4 Astian kokonaistilavuus"Astian kokonaistilavuudella" tarkoitetaan avonaisen astian tilavuutta millilitroissa astian pohjasta yläreunaan mitattuna.1.5 Nettotilavuus"Nettotilavuudella" tarkoitetaan täytetyn ja suljetun aerosolin tilavuutta millilitroissa.1.6 Nestefaasin tilavuus"Nestefaasin tilavuudella" tarkoitetaan täytetyn ja suljetun aerosolin muiden kuin kaasumaisten aineiden tilavuutta.1.7 Koeolosuhteet"Koeolosuhteilla" tarkoitetaan koe- ja hajoamispaineiden arvoja, kun ne on saatu aikaan hydraulisesti 20 °C (± 5 °C) lämpötilassa.1.8 Palava sisältö"Palavalla sisällöllä" tarkoitetaan:a) kaasuja, jotka palavat ilmassa tavallisessa paineessa;b) nestemäisiä aineita ja valmisteita, joiden leimahduspiste on korkeintaan 100 °C.Leimahduspisteen määritysmenetelmä on määritelty vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkitsemistä koskevan jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä kesäkuuta 1967 annetun neuvoston direktiivin 67/548/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 73/146/ETY(2), liitteessä V.2 YLEISET SÄÄNNÖKSET 2.1 Rakenne ja varusteet2.1.1 Täytetyn aerosolin on oltava sellainen, että se täyttää tavallisissa käyttö- ja varastointiolosuhteissa tämän liitteen määräykset.2.1.2 Venttiilin on oltava sellainen, että aerosoli on käytännöllisesti katsoen kaasutiiviisti suljettu tavanomaisissa varastointi- tai kuljetusolosuhteissa, ja sen on oltava suojattu esimerkiksi suojakannella vahingossa avautumista ja turmeltumista vastaan.2.1.3 Aerosolin sisältämät aineet eivät saa heikentää sen mekaanista lujuutta pitkänkään varastoinnin aikana.2.2 MerkinnätNoudattaen, mitä vaarallisten aineiden ja valmisteiden merkinnästä annetuissa direktiiveissä säädetään, jokainen aerosoli tai pakkaus, joka sisältää aerosolin, on merkittävä selvästi ja helposti luettavasti seuraavasti:a) "Painepakkaus: suojaa auringonvalolta, ei saa altistaa 50 °C korkeammille lämpötiloille. Ei saa puhkaista tai polttaa tyhjänäkään."b) "Ei saa suihkuttaa avotuleen tai hehkuvaan aineeseen", jollei aerosolia ole suunniteltu sellaiseen tarkoitukseen;c) "Tulenarkaa" tai palavan liekin tunnus, jos sisällöstä yli 45 % tai enemmän kuin 250 g on palavia aineita.3 METALLISTA VALMISTETTUJA AEROSOLEJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET 3.1 TilavuusNäiden aerosolipäällysten kokonaistilavuus saa olla enintään 1000 ml.3.1.1 Koepainea) Aerosolipäällysten, joita täytetään niin, että niiden paine 50 °C lämpötilassa on vähemmän kuin 6,7 baaria, koepaineen on oltava vähintään 10 baaria.b) Aerosolipäällysten, joita täytetään niin, että niiden paine 50 °C lämpötilassa on 6,7 baaria tai enemmän, koepaineen on oltava 50 % korkeampi kuin paine 50 °C lämpötilassa,3.1.2 TäyttöTäyttämiseen käytetystä kaasusta riippumatta aerosolin paine ei saa ylittää 12 baaria 50 °C lämpötilassa.3.1.3 Nestefaasin tilavuusNestefaasin tilavuus 50 °C lämpötilassa saa olla enintään 87 % aerosolin nettotilavuudesta. Kuitenkin aerosoleille, joiden pohja on sisäänpäin kupera ja pullistuu ulospäin kuperaksi ennen hajoamista, nestefaasin tilavuus 50 °C lämpötilassa saa olla enintään 95 % nettotilavuudesta.4 LASISTA VALMISTETTUJA AEROSOLEJA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖKSET 4.1 Muovipinnoitetut tai pysyvällä tavalla suojatut aerosolitTällaisia aerosolipäällyksiä saa täyttää puristetulla, nesteytetyllä tai liuotetulla kaasulla.4.1.1 TilavuusTällaisten aerosolien tilavuus saa olla enintään 220 ml.4.1.2 PinnoitePinnoitteena on oltava muovista tai muusta soveltuvasta aineesta oleva suojavaippa, jonka tarkoituksena on estää lentävistä lasinsirpaleista aiheutuva vaara, jos aerosolipäällys vahingossa rikkoutuu, ja sen on oltava siten suunniteltu, että lentäviä lasinsirpaleita ei muodostu, kun 20 °C lämpötilassa oleva täytetty aerosoli pudotetaan 1,8 m korkeudelta betonilattialle.4.1.3 Koepainea) Aerosolipäällysten, joita täytetään puristetulla tai liuotetulla kaasulla, on kestettävä vähintään 12 baarin koepaine.b) Aerosolipäällysten, joita täytetään nesteytetyllä kaasulla, on kestettävä vähintään 10 baarin koepaine.4.1.4 Täyttöa) Puristettua kaasua sisältävät aerosolit saa täyttää niin, että paine 50 °C lämpötilassa on enintään 9 baaria.b) Liuotettua kaasua sisältävät aerosolit saa täyttää niin, että paine 50 °C lämpötilassa on enintään 8 baaria.c) Nesteytettyä kaasua tai nesteytettyjen kaasujen seosta sisältävät aerosolit saa täyttää niin, että paine 20 °C lämpötilassa on enintään seuraavan taulukon mukainen:>TAULUKON PAIKKA>Taulukosta saadaan kaasun pitoisuudesta riippuvat suurimmat sallitut paineet 20 °C lämpötilassa.Suurimmat sallitut paineet sellaisille kaasupitoisuuksille, joita ei ole taulukossa, määritetään ekstrapoloimalla taulukon arvoista.4.1.5 Nestefaasin tilavuusTäytetyn aerosolin nestefaasin tilavuus 50 °C lämpötilassa saa olla enintään 90 % aerosolin nettotilavuudesta.4.2 Suojaamattomat aerosolitAerosolit, joissa käytetään suojaamattomasta lasista valmistettua päällystä, saa täyttää yksinomaan nesteytetyillä tai liuotetuilla kaasuilla.4.2.1 TilavuusNäiden aerosolipäällysten kokonaistilavuus saa olla enintään 150 ml.4.2.2. KoepaineAerosolipäällyksen koepaineen on oltava vähintään 12 baaria.4.2.3 Täyttöa) Liuotettua kaasua sisältävät aerosolit saa täyttää niin, että paine 50 °C lämpötilassa on enintään 8 baaria.b) Nesteytettyä kaasua sisältävät aerosolit on täytettävä siten, että paine 20 °C lämpötilassa on enintään seuraavan taulukon mukainen:>TAULUKON PAIKKA>Taulukko osoittaa kaasun pitoisuudesta riippuvat suurimmat sallitut paineet 20 °C lämpötilassa.Suurimmat sallitut paineet kaasupitoisuuksille, joita ei ole taulukossa, määritetään ekstrapoloimalla taulukon arvoista.4.2.4 Nestefaasin tilavuusNesteytetyllä tai liuotetulla kaasulla täytetyn aerosolin nestefaasin tilavuus 50 °C lämpötilassa saa olla enintään 90 % aerosolin nettotilavuudesta.5 MUOVISTA VALMISTETTUJEN AEROSOLIEN ERITYISSÄÄNNÖKSIÄ 5.1 Muovista valmistettuihin aerosoleihin, jotka voivat rikkoutuessaan muodostaa sirpaleita, sovelletaan samoja säännöksiä kuin suojaamattomasta lasista valmistettuihin aerosoleihin.5.2 Muovista valmistettuihin aerosoleihin, jotka eivät rikkoutuessaan voi muodostaa sirpaleita, sovelletaan samoja säännöksiä kuin suojaavalla pinnoituksella varustettuihin lasiaerosoleihin.6 KOKEET 6.1 Koestusvaatimukset, jotka markkinoille saattamisesta vastuussa olevan henkilön on taattava6.1.1 Tyhjien aerosolipäällysten painekoe6.1.1.1 Metallista, lasista tai muovista valmistettujen aerosolien on kestettävä 3.1.1, 4.1.3 ja 4.2.2 kohdan mukainen hydraulinen painekoe.6.1.1.2 Metallista valmistettu aerosolipäällys, jossa ilmenee epäsymmetrisiä tai suuria muodonmuutoksia tai muita sen kaltaisia virheitä, on hylättävä. Pohjan vähäinen symmetrinen muodonmuutos tai vaipan yläosan muodon vähäinen muuttuminen on sallittava, jos päällys läpäisee hajoamiskokeen.6.1.2 Tyhjien metallisten aerosolipäällysten hajoamiskoeMarkkinoille saattamisesta vastaavan henkilön on taattava, että aerosolipäällyksen hajoamispaine on vähintään 20 % korkeampi kuin aerosolin koepaine.6.1.3 Lasista valmistettujen suojattujen aerosolipäällysten pudotuskoeValmistajan on taattava, että aerosolipäällys täyttää 4.1.2 kohdan koestusvaatimukset.6.1.4 Täytettyjen aerosolien yksittäinen tarkastus6.1.4.1 a) Jokainen täytetty aerosoli on upotettava vesihauteeseen. Veden lämpötilan ja upotusajan on oltava sellaisia, että:- aerosolin sisällön lämpötila saavuttaa tasaisen 50 °C lämpötilan;tai- aerosolin paine saavuttaa sellaisen paineen, joka aiheutuu aerosolin sisällön lämpenemisestä tasaiseen 50 °C lämpötilaan.b) Aerosoli, jossa esiintyy näkyvä pysyvä muodonmuutos tai vuoto, on hylättävä.6.1.4.2 Markkinoille saattamisesta vastuussa oleva henkilö saa omalla vastuullaan ja direktiivin 6 artiklassa mainitun komitean suostumuksella kuitenkin käyttää säädetyn vesihaudekokeen sijasta muutakin koejärjestelyä, joka antaa vesihaudekokeen kanssa yhdenmukaisia tuloksia.6.2 Esimerkkejä tarkastustesteistä, joita jäsenvaltiot voivat suorittaa6.2.1 Täyttämättömiä aerosolipäällyksiä koskevat testitViittä aerosolipäällystä, jotka on valittu sattumanvaraisesti homogeenisesta 2 500 täyttämättömän päällyksen sarjasta, mikä tarkoittaa samoista raaka-aineista samalla jatkuvatoimisella sarjatuotantomenetelmällä valmistettuja päällyksiä, tai yhden tunnin tuotannon muodostamasta erästä, ponnistetaan 25 sekuntia koepaineella.Jos yksikin näistä päällyksistä ei läpäise koetta, valitaan samasta erästä sattumanvaraisesti 10 päällystä lisää ja koestetaan ne samalla tavalla.Jos yksikin näistä päällyksistä ei läpäise koetta, koko erä on käyttöön sopimaton.6.2.2 Täytettyjä aerosoleja koskevat testitIlma- ja vesitiiviyden tarkastustestit tehdään upottamalla edustava määrä täytettyjä aerosoleja vesihauteeseen. Hauteen lämpötilan ja upotusajan on oltava sellaisia, että aerosolin sisällön lämpötila saavuttaa tasaisen 50 °C lämpötilan sellaisen ajan kuluessa, mikä tarvitaan varmistamaan, että aerosolit eivät hajoa tai repeä.Aerosolierää, joka ei läpäise tätä koetta, on pidettävä käyttöön sopimattomana(1) EYVL N:o 196, 16.8.1967, s. 1(2) EYVL N:o L 167, 25.6.1973, s. 1


Avis juridique important

|

31992L0088

Neuvoston direktiivi 92/88/ETY, annettu 26 päivänä lokakuuta 1992, haitallisista aineista ja tuotteista eläinten ruokinnassa annetun direktiivin 74/63/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 321 , 06/11/1992 s. 0024 - 0026 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 45 s. 0172  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 45 s. 0172

NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/88/ETY,annettu 26 päivänä lokakuuta 1992,haitallisista aineista ja tuotteista eläinten ruokinnassa annetun direktiivin 74/63/ETY muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettäsaadun kokemuksen perusteella olisi mukautettava direktiivin 74/63/ETY(4) tiettyjä säännöksiä,lisäksi direktiivin 74/63/ETY soveltamisalan rajoittaminen eläimiin, jotka kuuluvat tavallisesti ihmisten ruokkimiin ja pitämiin tai hyödyksi käyttämiin eläinlajeihin, ei estä haitallisia aineita tai tuotteita sisältävien rehujen kulkeutumista luonnossa vapaana eläville eläimille,tämän vuoksi käsitteen "eläimet" määritelmän olisi tulevaisuudessa sisällettävä luonnossa vapaana elävät eläimet, jotta kaikki rehut täyttäisivät direktiivissä 74/63/ETY säädetyt edellytykset,direktiivin 74/63/ETY säännöksiä on sovellettava raaka-aineisiin ja rehuihin heti, kun ne otetaan käyttöön yhteisössä; sen vuoksi olisi tarkennettava, että haitallisten aineiden ja tuotteiden vahvistettuja enimmäispitoisuuksia sovelletaan yleensä raaka-aineiden ja rehujen liikkeelle laskemisesta alkaen mukaan luettuna kaikki kaupanpitämisen vaiheet, ja erityisesti niiden maahantuontipäivästä alkaen,olisi laadittava periaate, jonka mukaan eläinten ruokinnassa käytettävien raaka-aineiden on oltava laadultaan virheettömiä, aitoja ja kauppakelpoisia; tämän vuoksi on kiellettävä sellaisten raaka-aineiden käyttö tai liikkeelle laskeminen, jotka liian korkean haitallisten aineiden tai tuotteiden pitoisuuden vuoksi ylittävät direktiivin 74/63/ETY liitteessä I määrätyt rehuseosten enimmäispitoisuudet,direktiivissä 74/63/ETY vahvistetaan tiettyjen haitallisten aineiden tai tuotteiden enimmäispitoisuudet tietyissä raaka-aineissa; jotta tämä rajoitus vastaisi täysin tarkoitustaan, toisin sanoen vähentäisi eläimiin siirtyneiden haitallisten aineiden kokonaismäärää, olisi ilmoitettava selvästi, että toteutettavia toimenpiteitä sovelletaan kaikkiin lähetyksiin niiden ensimmäisestä yhteisössä liikkeelle laskemisesta alkaen; sen vuoksi on kiellettyä sekoittaa pahasti saastuneita lähetyksiä muiden raaka-aine- tai rehulähetysten kanssa direktiivissä 74/63/ETY säädettyjen enimmäispitoisuuksien noudattamiseksi,kokemus on osoittanut, että direktiivillä 74/63/ETY perustettua virallisten tarkastuspalvelujen tasolla toimivaa ilmoitusjärjestelmää olisi parannettava siten, että toimijat ilmoittavat jäsenvaltioille myös tapauksista, joissa mainitun direktiivin säännöksiä ei ole noudatettu; näissä tapauksissa jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki toimenpiteet, joilla käyttö eläinten ruokintaan voidaan estää; tarvittaessa jäsenvaltioiden on varmistettava rehu- tai raaka-ainelähetyksen hävittäminen, jos sen omistaja on näin päättänyt, jayhteisön olisi sovellettava kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin vähintään yhteisön sisällä voimassa olevia terveyttä koskevia sääntöjä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiivi 74/63/ETY seuraavasti.1 Korvataan 2 artiklan f alakohta seuraavasti:"f) 'Eläimillä` niihin eläinlajeihin kuuluvia eläimiä, joita yleisesti ruokitaan, pidetään ja käytetään hyödyksi sekä eläimiä, jotka elävät luonnossa vapaana, jos niitä ruokitaan rehuilla."2 Lisätään artikla seuraavasti:"2 a artikla1 Jäsenvaltioiden on säädettävä, että ainoastaan laadultaan virheettömät, aidot ja kauppakelpoiset raaka-aineet voidaan laskea liikkeelle yhteisössä.2 Laadultaan virheettöminä, aitoina ja kauppakelpoisina raaka-aineina ei voida pitää erityisesti raaka-aineita, joiden sisältämien haitallisten aineiden tai tuotteiden pitoisuus on niin korkea, että on mahdotonta noudattaa liitteessä I määrättyjä rehuseosten enimmäispitoisuuksia, jollei liitteessä II olevassa A osassa toisin määrätä."3 Korvataan 3 a artiklan 1 ja 2 kohdassa ilmaisut "pitää kaupan" ilmaisuilla "laskea liikkeelle".4 Lisätään artikla seuraavasti:"3 c artiklaJäsenvaltioiden on säädettävä, että lähetystä, joka sisältää liitteessä II olevassa A osassa lueteltua raaka-ainetta, jonka sisältämän haitallisen aineen tai tuotteen pitoisuus on korkeampi kuin mainitun liitteen 3 sarakkeessa määrätty enimmäispitoisuus, ei saa sekoittaa muihin rehu- tai raaka-ainelähetyksiin."5 Korvataan 7 artiklassa ilmaisu "kaupan pitämistä" ilmaisulla "liikkeelle laskemista".6 Muutetaan 8 artikla seuraavasti:a) Lisätään kohta seuraavasti:" 2 a) Jäsenvaltioiden on säädettävä, että toimijalla (maahantuoja, tuottaja ja niin edelleen) tai henkilöllä, joka työnsä takia pitää hallussaan tai on pitänyt hallussaan raaka-aine- tai rehulähetystä taikka on ollut siihen suorassa kosketuksessa ja jolla on tietoja, joista ilmenee, että:- raaka-ainelähetys ei kelpaa rehuissa käytettäväksi, koska se on tässä direktiivissä tarkoitetun haitallisen aineen tai tuotteen saastuttama, ja sen vuoksi lähetys ei ole 2 a artiklan 1 kohdan säännösten mukainen ja on siten vakavaksi vaaraksi eläinten tai ihmisten terveydelle,- rehulähetys ei ole liitteen I määräysten mukainen ja on siten vakavaksi vaaraksi eläinten tai ihmisten terveydelle,tämän henkilön tai toimijan on ilmoitettava tästä viipymättä toimivaltaisille viranomaisille, vaikka lähetys olisi aiottu hävittää.Saatujen tietojen tarkastamisen jälkeen jäsenvaltioiden on huolehdittava tarpeellisten toimenpiteiden toteuttamisesta, jotta saastunutta lähetystä ei käytettäisi eläinten ruokintaan.Jäsenvaltioiden on huolehdittava, ettei saastuneen lähetyksen lopullisella käytöllä, mukaan luettuna sen mahdollinen hävittäminen, ole haitallisia vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen tai ympäristöön."b) Korvataan 3 kohta seuraavasti:"3 Jos on todennäköistä, että jäsenvaltioon aiotaan toimittaa raaka-aine- tai rehulähetys, jonka on toisessa jäsenvaltiossa todettu olevan tämän direktiivin säännösten vastainen, koska se sisältää liian suuria määriä haitallista ainetta tai tuotetta, viimeksi mainitun jäsenvaltion on viipymättä ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle kaikki kyseistä lähetystä koskevat tarpeelliset tiedot."7 Korvataan 11 artikla seuraavasti:"11 artikla1 Jäsenvaltioiden on sovellettava vähintään tämän direktiivin säännöksiä kolmansiin maihin vietäväksi tarkoitettuihin rehuihin.2 Edellä oleva 1 kohta ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen sallia jälleenvienti viejänä olevaan kolmanteen maahan sellaisten rehulähetysten osalta, jotka eivät täytä tämän direktiivin edellytyksiä."2 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1993. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 26 päivänä lokakuuta 1992.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. GUMMER(1) EYVL N:o C 288, 6.11.1991, s. 6EYVL N:o C 260, 9.10.1992, s. 10(2) EYVL N:o C 241, 21.9.1992, s. 222(3) EYVL N:o C 79, 30.3.1992, s. 17(4) EYVL N:o L 38, 11.2.1974, s. 31. Direktiiviä on muutettu viimeksi komission direktiivillä 92/63/ETY (EYVL N:o L 221, 6.8.1992, s. 49).


Avis juridique important

|

31986L0415

Neuvoston direktiivi 86/415/ETY, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986, pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä

Virallinen lehti nro L 240 , 26/08/1986 s. 0001 - 0018 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0238  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 15 s. 0238

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 24 päivänä heinäkuuta 1986,pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä (86/415/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettätekniset vaatimukset, jotka pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden on kansallisen lainsäädännön mukaisesti täytettävä, koskevat muun muassa hallintalaitteiden asentamista, sijaintia, toimintaa ja merkitsemistä,nämä vaatimukset ovat erilaisia jäsenvaltioissa; sen vuoksi on tarpeen, että kaikki jäsenvaltiot vahvistavat samat vaatimukset joko voimassa olevien säännöstensä lisäksi tai niiden sijasta, erityisesti, jotta ETY-tyyppihyväksyntämenettelyä, josta säädetään pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974 annetussa neuvoston direktiivissä 74/150/ETY(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjalla, voitaisiin soveltaa kaikkiin traktorityyppeihin,näiden vaatimusten yhdenmukaistaminen on ilmeinen turvallisuuteen vaikuttava tekijä ja mahdollistaa erikielisiin merkintöihin liittyvän ongelman poistamisen hallintalaitteiden sijainnin ja niissä käytettyjen tunnusten osalta, japyörillä varustettuja maatalous- tai metsätraktoreita koskevan kansallisen lainsäädännön lähentäminen edellyttää, että jäsenvaltioiden yhteisten vaatimusten mukaisesti suorittamat tarkastukset tunnustetaan vastavuoroisesti,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1. "Maatalous- tai metsätraktoreilla" tarkoitetaan pyörillä tai telaketjuilla varustettuja moottoriajoneuvoja, joissa on vähintään kaksi akselia, joiden tärkein ominaisuus on niiden vetävä voima, ja jotka on erityisesti suunniteltu hinaamaan, työntämään, kuljettamaan tai käyttämään tiettyjä työvälineitä, koneita tai perävaunuja, jotka on tarkoitettu käytettäviksi maataloudessa tai metsänhoidossa. Se voidaan varustaa kuljettamaan kuormaa ja matkustajia.2. Tätä direktiiviä sovelletaan vain 1 kohdassa määriteltyihin ilmarenkailla varustettuihin traktoreihin, joissa on vähintään kaksi akselia ja jotka on suunniteltu niin, että niiden suurin nopeus on 6-30 km/h.2 artikla Jäsenvaltio ei saa evätä traktorilta ETY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää taikka kieltää tai estää sen myyntiä, rekisteröintiä, liikkeelle laskemista tai käyttöä hallintalaitteiden asennukseen, sijaintiin, toimintaan tai merkitsemiseen liittyvistä syistä, jos ne täyttävät liitteissä I, II, III ja IV luetellut vaatimukset.3 artikla Tämä direktiivi ei vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen päättää perustamissopimusta noudattaen vaatimuksista, joita ne pitävät tarpeellisina työntekijöiden suojelemisen varmistamiseksi kyseisiä traktoreita käytettäessä, edellyttäen, ettei tämä merkitse traktoreiden muuttamista tavalla, jota ei ole eritelty tässä direktiivissä.4 artikla Tarvittavat muutokset liitteiden vaatimusten mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen annetaan direktiivin 74/150/ETY 13 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.5 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä lokakuuta 1987. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.6 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 1986.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. CLARK(1) EYVL N:o C 172, 13.7.1981, s. 108(2) EYVL N:o C 189, 30.7.1981, s. 15(3) EYVL N:o L 84, 28.3.1974, s. 10LIITE I MÄÄRITELMÄT, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄHAKEMUS, ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ 1 MÄÄRITELMÄT1.1 Traktorityyppi"Traktorityypillä hallintalaitteiden asennuksen, sijainnin, toiminnan ja merkitsemisen osalta" tarkoitetaan traktoreita, joissa ei ole sellaisia olennaisia eroja traktorin sisällä olevien laitteiden osalta, jotka voivat vaikuttaa hallintalaitteiden sijaintiin ja merkitsemiseen.1.2 Hallintalaite"Hallintalaitteella" tarkoitetaan sellaista osaa, johon suoraan vaikutettaessa voidaan muuttaa traktorin tai siihen kiinnitetyn laitteen tilaa tai toimintaa.2 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄHAKEMUS2.1 Traktorin valmistajan tai tämän edustajan on tehtävä tyyppihyväksyntähakemus traktorityypin hallintalaitteiden asennuksen, sijainnin, toiminnan tai merkitsemisen osalta.2.2 Hakemuksessa on oltava kuvaus (valokuvat tai piirrokset) kolmena kappaleena niistä traktorin osista, joita tämän direktiivin vaatimukset koskevat.2.3 Hyväksyttävää traktorityyppiä edustava traktori tai se traktorin osa tai ne osat, joiden katsotaan olevan olennaisia tässä direktiivissä vahvistettujen tarkastusten suorittamisen kannalta, on luovutettava sille tarkastuslaitokselle, joka vastaa tyyppihyväksyntätestin suorittamisesta.3 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄETY-tyyppihyväksyntätodistukseen on liitettävä liitteessä V esitetyn mallin mukainen todistus.LIITE II TEKNISET VAATIMUKSET 1 YLEISTÄ1.1 Hallintalaitteiden on oltava helposti tavoitettavissa eivätkä ne saa aiheuttaa vaaraa käyttäjälle, jonka on voitava helposti ja turvallisesti käyttää niitä; ne on suunniteltava ja sijoitettava tai suojattava siten, ettei epähuomiossa tapahtuva toiminnan käynnistäminen ole mahdollista ja eikä vahingossa voi laukaista liikettä tai muuta toimintaa, joka saattaisi olla vaarallinen.1.2 Kun hallintalaitteita merkitään tunnuksilla, on tunnusten oltava liitteessä III esitettyjen mukaisia.1.3 Muita kuin liitteessä III esitettyjä tunnuksia voidaan käyttää muihin tarkoituksiin, jos niitä ei voi sekoittaa kyseisessä liitteessä esitettyihin tunnuksiin.1.4 Tunnusten katsotaan olevan vaatimusten mukaisia, jos liitteessä IV esitettyjä mittoja noudatetaan.1.5 Tunnuksia on käytettävä hallintalaitteissa tai niiden välittömässä läheisyydessä.1.6 Tunnusten on erotuttava selvästi taustasta.1.7 Hallintalaitteiden on täytettävä kaikki niitä koskevat erityisvaatimukset, jotka vahvistetaan 2 kohdassa hallintalaitteiden asennuksen, sijainnin, käytön ja merkitsemisen osalta. Muut järjestelyt ovat sallittuja, jos valmistaja pystyy todistamaan, että niiden vaikutus on vähintään yhtä tehokas kuin tässä direktiivissä edellytetään.2 ERITYISET VAATIMUKSET2.1 KäynnistyslaiteMoottorin käynnistäminen ei saa olla mahdollista silloin kun on olemassa vaara, että se aiheuttaisi traktorin hallitsemattoman liikkeen.Tämä vaatimus katsotaan täytetyksi, jos moottoria ei voi käynnistää, ellei:- vaihdetanko ole vapaa-asennossa,- välityssuhteen valintakytkin ole vapaa-asennossa,- kytkinmekanismi ole vapaa-asennossa,- hydrostaattinen laite ole vapaalla tai se ei ole paineistettu, tai- jos traktorissa on hydraulinen voimansiirto, sen kytkentälaite palaa automaattisesti vapaa-asentoon.2.2 Moottorin pysäytyslaiteVaikutettaessa tähän laitteeseen, moottorin on pysähdyttävä ilman jatkuvaa vaikutusta; moottori ei saa käynnistyä itsestään uudelleen.Jos moottorin pysäytyslaite ei ole yhdistetty käynnistyslaitteeseen, sen on erotuttava väriltään selvästi taustasta ja muista hallintalaitteista. Jos pysäytyslaite on nappi, sen on oltava väriltän punainen.2.3 Tasauspyörästön lukon hallintalaiteJos hallintalaite on asennettu, se on merkittävä. Tasauspyörästön lukon toiminta on ilmaistava selvästi, jos se ei ilmene hallintalaitteen asennosta.2.4 Kolmipistenostolaitteen hallintalaite2.4.1 Kolmipistenostolaitteen hallintalaitteet on asennettava siten, että nosto- ja laskutoiminnot voidaan suorittaa turvallisesti, tai nostolaitteen lisälaitteisiin tulisi asentaa automaattinen kytkentälaite, jolloin käyttäjän ei tarvitse olla traktorin ja laitteen välissä.Jos tällainen kytkentälaite on asennettu, se on merkittävä.2.4.2 Turvavaatimukset traktoriin asennettujen työkalujen nostamiseksi ja laskemiseksi katsotaan täytetyiksi, jos seuraavat edellytykset toteutuvat:2.4.2.1 pääasialliset hallintalaitteetpääasialliset hallintalaitteet ja mahdolliset liitännät järjestetään tai suojataan siten, ettei käyttäjä yllä niihin seisoessaan maassa traktorin ja siihen asennetun työkalun välissä, tai hallintalaitteet on asennettava ulkopuolelle;2.4.2.2 ulkopuoliset hallintalaitteet2.4.2.2.1 hallintalaitteet on sijoitettava siten, että käyttäjä voi käyttää niitä vaarattomasta paikasta käsin, esimerkiksi sellaisesta paikasta, jossa hydraulisen kolmipistenostolaitteen hallintalaitteet tai nostolaitteiston muut hallintalaitteet on sijoitettu lokasuojien sisäseinien muodostamien pystytasojen ulkopuolelle,ja2.4.2.2.2 hydraulinen kolmipistenostolaite käynnistetään hallintalaitteilla, jotka rajoittavat liikelaajuuden enintään 100 millimetriin aina kun hallintalaitetta käytetään. Mittauspisteet ovat tässä tapauksessa kolmipistekytkennän alempien varsien kytkentäkohdat,tai2.4.2.2.3 hydraulinen kolmipistemekanismi käynnistetään pakkokäyttöisillä hallintalaitteilla,2.4.2.3 kapearaiteiset traktoritkun kyseessä ovat traktorit, joiden vetoakselin kiinteä tai säädettävä pienin raideväli on enintään 1 150 millimetriä, pääasiallisten hallintalaitteiden on sijaittava sen pystytason edessä, joka kulkee istuimen vertailupisteen kautta istuimen ollessa keskiasennossa,2.4.2.4 muut järjestelyt ovat sallittuja, jos valmistaja kykenee osoittamaan, että ne täyttävät vähintään 2.4.2.1., 2.4.2.2. ja 2.4.2.3. kohdassa esitetyt vaatimukset.LIITE III TUNNUKSET 1. Käynnistyslaite >VIITTAUS FILMIIN> 2. Moottorin käyntinopeuden hallintalaite >VIITTAUS FILMIIN>Merkitys: jatkuvatoiminen portaaton lineaarinen säätö>VIITTAUS FILMIIN>kierrosnopeuden säätö3. Moottorin pysäytyslaite (Kipinäsytytysmoottori tai puristussytytyksinen moottori) >VIITTAUS FILMIIN> 4. Seisontajarrukytkin >VIITTAUS FILMIIN> 5. Tasauspyörästön lukon hallintalaite >VIITTAUS FILMIIN> 6. Voimanottolaitteen kytkimen hallintalaite >VIITTAUS FILMIIN>Merkitys: kytketty>VIITTAUS FILMIIN>ei kytketty7. Voimanottolaitteen kytkimen hallintalaite >VIITTAUS FILMIIN>Merkitys: laitetta ei ole kytketty eikä käynnistetty>VIITTAUS FILMIIN>Merkitys: laite on käynnistetty, muttei kytketty>VIITTAUS FILMIIN>laite on kytketty ja käynnistettyHuomautusNämä tunnukset koskevat kaksinopeuksisen voimanottolaitteen käyttölaitetta ja pyörimisnopeuden valitsinta. Tunnuksessa N:o 1 valitsin on vapaa-asennossa ja kytketty irti. Tunnuksessa N:o 2 voimanottolaite on säädetty 1 000 rpm:n pyörimisnopeudelle, mutta sitä ei ole kytketty, ja tunnuksessa N:o 3 se on kytketty ja käynnistetty 1 000 rpm:n pyörimisnopeudelle.8. Nostolaite >VIITTAUS FILMIIN>Merkitys: nostettu>VIITTAUS FILMIIN>laskettu9. Ulkopuolisten käyttölaitteiden kaukosäädön kytkin >VIITTAUS FILMIIN>Merkitys: kytketty>VIITTAUS FILMIIN>ei kytketty10. Lähivalaisimien kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 11. Suuntavalaisimien kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 12. Huomiovalaisimen kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 13. Valojen pääkytkin >VIITTAUS FILMIIN> 14. Etuvalaisimien kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 15. Kaukovalaisimien kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 16. Etusumuvalaisimen kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 17. Takasumuvalaisim(i)en kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 18. Pysäköintivalaisim(i)en kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 19. Työvalokytkin >VIITTAUS FILMIIN> 20. Tuulilasin pyyhkimien kytkin >VIITTAUS FILMIIN> 21. Äänimerkinantolaitteen kytkin >VIITTAUS FILMIIN>LIITE IV LIITTEESSÄ III ESITETTYJEN TUNNUSTEN PERUSMALLIN MUODOSTAMINEN >VIITTAUS FILMIIN>Kuva 1PerusmalliPerusmallin muodostavat:1. perusneliö 50 x 50 mm, jossa mitta a on yhtä suuri kuin alkuperäinen nimellispituus a,2. perusympyrä, halkaisijaltaan 56 mm, jonka pinta-ala on suunnilleen sama kuin perusneliön 1 ala,3. toinen ympyrä, halkaisijaltaan 50 mm, perusneliön 1 sisällä,4. toinen neliö, jonka suorat kulmat ovat perusympyrällä 2 ja jonka sivut ovat yhdensuuntaiset perusneliön 1 sivujen kanssa,5. ja 6. kaksi suorakulmiota, joiden pinta-alat ovat yhtä suuret kuin perusneliön 1 ala; niiden vastaavat sivut ovat kohtisuorassa toisiinsa nähden ja kukin niistä on muodostettu siten, että se leikkaa perusneliön vastapäiset sivut symmetrisissä pisteissä,7. kolmas neliö, jonka sivut kulkevat perusneliön 1 ja perusympyrän 2 leikkauspisteiden kautta ja ovat 45° kaltevuuskulmassa, jolloin saadaan perusmallin suurimmat vaaka- ja pystysuorat mitat,8. epäsäännöllinen kahdeksankulmio, joka muodostuu viivoista, jotka ovat 30° kulmassa neliön 7 sivuihin.Perusmalli sijoitetaan ristikkoon, joka muodostuu 12,5 mm:n ruuduista ja joka peittää perusneliön 1.LIITE V MALLI Suurin koko: DIN A4 (210 x 297 mm)Viranomaisen nimi TRAKTORITYYPIN ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUKSEN LIITE HALLINTALAITTEIDEN ASENNUKSEN, SIJAINNIN, TOIMINNAN JA MERKITSEMISEN OSALTA(Pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974 annetun neuvoston direktiivin 74/150/ETY 4 artiklan 2 kohta ja 10 artikla)ETY-tyyppihyväksyntänumero .1. Traktorin tavaramerkki tai kaupallinen merkki ..2. Traktorityyppi .3. Valmistajan nimi ja osoite ...4. Valmistajan edustajan (jos sellainen on) nimi ja osoite ...5. Lyhyt kuvaus traktorityypistä hallintalaitteiden asennuksen, sijainnin, toiminnan ja merkitsemisen osalta ..6. Päivä, jona traktori luovutetaan tyyppihyväksyntää varten .7. Tyyppihyväksyntäkokeet suorittava tarkastuslaitos .8. Laitoksen antaman selosteen päivämäärä .9. Laitoksen antaman selosteen numero .10. Hallintalaitteiden asennusta, sijaintia, toimintaa ja merkitsemistä koskeva ETY-tyyppihyväksyntä on annettu/evätty(1) .11. Paikka .12. Aika .13. Allekirjoitus .14. Tähän ilmoitukseen on liitetty seuraavat piirrokset, joissa on edellä mainittu tyyppihyväksyntänumero:Piirrokset niistä hallintalaitteista ja traktorin osista, joiden katsotaan olevan tärkeitä pyörillä varustettujen maatalous- tai metsätraktoreiden hallintalaitteiden asentamisesta, sijainnista, toiminnasta ja merkitsemisestä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/415/ETY kannalta.Nämä piirrokset toimitetaan jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille niiden nimenomaisesta pyynnöstä.15. Mahdolliset huomautukset ...(1) Tarpeeton viivataan yli.


Avis juridique important

|

31973L0362

Neuvoston direktiivi 73/362/ETY, annettu 19 päivänä marraskuuta 1973, materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 335 , 05/12/1973 s. 0056 - 0063 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 3 s. 0173  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 2 s. 0146  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 3 s. 0173  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 3 s. 0098  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 3 s. 0098

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 19 päivänä marraskuuta 1973,materiaalisia pituusmittoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (73/362/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettämateriaalisten pituusmittojen rakennetta ja tarkastusmenetelmiä koskevat velvoittavat säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia ja ovat siten kyseisten mittojen kaupan esteenä; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä, jamittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä(1) säädetään mittauslaitteita koskevista menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaisesti on tarpeen vahvistaa materiaalisten pituusmittojen tekniset vaatimukset, jotta niitä voitaisiin tuoda maahan, pitää kaupan ja käyttää vapaasti sen jälkeen, kun niille on suoritettu asianmukaiset tarkastukset ja niihin on kiinnitetty määräysten mukaiset merkit ja tunnukset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan liitteessä eriteltyihin materiaalisiin pituusmittoihin.2 artiklaNe pituudenmittauslaitteet, joihin voidaan kiinnittää ETY-merkit ja tunnukset, eritellään liitteessä. Niille vaaditaan ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus.3 artiklaJäsenvaltio ei saa evätä, estää eikä rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätunnuksella ja ETY-ensivakausmerkillä varustettujen materiaalisten pituusmittojen markkinoille saattamista tai käyttöönottoa.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 19 päivänä marraskuuta 1973.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaIb FREDERIKSEN(1) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1LIITE1 Määritelmät1.1 Materiaaliset pituudenmittauslaitteet, jäljempänä pituusmitat ovat mittauslaitteita, joiden asteikkomerkit on ilmoitettu laillisina pituusyksikköinä.1.2 Pituusmitan suurin nimellispituus on se suurin pituus, jonka mittaamiseen mitta on tarkoitettu.1.3 Asteikon päämerkit ovat ne kaksi merkkiä, joiden välisen pituuden mitan "nimellispituus" ilmaisee.1.4 Pituusmitan asteikko käsittää asteikon päämerkit ja muut merkit.1.5 Pituusmitta on:1.5.1 - päätemitta, jos asteikon päämerkit toimivat mitan päätypintoina;1.5.2 - piirtomitta, jos asteikon päämerkkeinä toimivat viivat, reiät tai muut merkit;1.5.3 - puolipäätemitta, jos toisena päämerkkinä on mitan päätypinta ja toisena päämerkkinä toimii viiva, reikä tai muu merkki.2 MateriaalitPituusmittojen ja niiden lisälaitteiden on oltava valmistettu materiaalista, joka tavanomaisessa käytössä on riittävän lujaa ja vastustuskykyistä eikä altistu ympäristön vaikutuksien aiheuttamille muutoksille.Käytetyn materiaalin on oltava sellaista, että:2.1 Tavanomaisessa käytössä lämpötiloissa, jotka poikkeavat enintään ± 8 °C vertailulämpötilasta, pituuden poikkeamat eivät saa olla suurempia kuin suurimmat sallitut virheet.2.2 Pituusmittojen, joihin kohdistuu erityinen jännitysvoima, pituuden muutos ei saa ylittää suurinta sallittua virhettä silloin, kun kyseisen jännitteen muutos on 10 %.3 Rakenne3.1 Pituusmittojen ja niiden lisälaitteiden on oltava hyvin ja tukevasti rakennettuja ja huolellisesti viimeisteltyjä.3.2 Pituusmitan poikkileikkauksen ja suuruussuhteiden muodon on oltava sellaiset, että mittauksia voidaan suorittaa tavanomaisessa käytössä tarkkuudella, jota kyseisen mitan tarkkuusluokka edellyttää.3.3 Pituusmitan päätypintojen on oltava tasaiset. Näiden päätypintojen ja merkkiviivojen on oltava kohtisuorassa mitan pituusakselia vastaan.3.4 Pääte- ja puolipäätemittojen päätypinnoissa, jotka ovat puuta tai muuta kestävyydeltään samanlaista tai heikompaa materiaalia kuin puu, on oltava helat tai muut vahvisteet, jotka estävät kulumista tai iskuvaurioita ja jotka on tarkoituksenmukaisella tavalla kiinnitetty mittaan.3.5 Pituusmittojen lisälaitteet kuten yksi tai useampi kiinteitä tai liikkuvia koukkuja, renkaita, kädensijoja, vahvistuslevyjä, niittejä, kieliä, kelauslaitteita tai hienosäätimiä, jotka helpottavat ja laajentavat mittavälineen käyttömahdollisuutta, ovat sallittuja, jos ne eivät aiheuta sekaannuksen vaaraa. Ne on suunniteltava ja kiinnitettävä siten, ettei mittausepätarkkuus voi lisääntyä mittaa tavanomaisesti käytettäessä.3.6 Mittanauha on valmistettava siten, että sen reunat ovat suorat ja yhdensuuntaiset, kun se on vedetty suoraksi tasaiselle pinnalle.3.7 Mittanauhojen kelauslaitteet eivät saa aiheuttaa nauhan pysyvää muodonmuutosta.4 Asteikko ja numerointi4.1 Asteikkojen ja numerointien on oltava selviä, säännöllisiä, pysyviä ja siten tehtyjä, että niiden lukeminen on varmaa, helppoa ja yksiselitteistä.4.2 Asteikon jakovälin pituuden on oltava 1 × 10n, 2 × 10n tai 5 × 10n metriä, jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai nolla.Asteikon jakoväli ei saa ylittää:- 1 cm, kun mitan nimellispituus on ≤ 2 m,- 10 cm, kun mitan nimellispituus on > 2 m ja TAULUKON PAIKKA>7.2 Kuitenkin suurimmat sallitut positiiviset tai negatiiviset virheet jakovälien pituuksille kahden peräkkäisen asteikkomerkin välillä ja suurin sallittu poikkeama kahden peräkkäisen jakovälin pituuksille "i", on vahvistettava kullekin mitan tarkkuusluokalle seuraavan taulukon mukaisesti:>TAULUKON PAIKKA>7.3 Lisäksi päätemitoille tai puolipäätemitoille sallitaan sen jakovälin, joka rajoittuu mitan päätypintaan, pituuden suurimman sallitun virheen itseisarvolle lisäys:- 0,1 mm luokan I mitoille;- 0,2 mm luokan II mitoille;- 0,3 mm luokan III mitoille.7.4 Suurin sallittu virhe käytössä olevissa pituusmitoissa on kaksi kertaa niin suuri kuin 7.1 kohdassa määritelty suurin sallittu virhe ensivakauksessa.7.5 Suurimpien sallittujen virheiden arvoja ei saa ylittää seuraavissa vertailuolosuhteissa:7.5.1 Vertailulämpötilan on oltava tavallisesti 20 °C. Jäljempänä 9 kohdassa tarkoitetuille mitoille voidaan hyväksyä eri vertailulämpötila.7.5.2 Pituusmitat, joihin kohdistettava mitan jännitysvoima on eritelty jäljempänä 9 kohdassa, on tarkastettava tukemalla ne koko pituudeltaan vaakasuoralle pinnalle, jossa kitkan vaikutus voidaan jättää ottamatta huomioon, ja jännittämällä ne suoraksi käyttäen mitassa ilmoitettua jännitystä.8. VakausmerkitJokainen pituusmitta on valmistettava siten, että siihen voidaan leimata vakausmerkit, joista säädetään mittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä. Lähelle mitan alkupäätä on varattava tilaa tätä tarkoitusta varten.9. Direktiivin käsittämät erilaiset pituusmitat9.1 Lasikuituiset tai muoviset pääte-, viiva- tai puolipäätemitat, mittanauhat.Mitan nimellispituus on 0,5 ja 50 metriä.Jännitysvoima, suuruusluokaltaan 20 N, on ilmaistava.Pääte- tai puolipäätemittojen vapaat päät on varustettava kulumista ehkäisevillä reunuksilla tai heloilla.Tällaisten mittojen tarkkuusluokat ovat I, II tai III.9.2 Kiinteät tai puolikiinteät yhtenäiset metallista tai muusta materiaalista valmistetut mitat (mittaamiseen, kun ei vaadita erityistä tarkkuutta).Mitan nimellispituus on 0,5 ja 5 metriä.Kyseisten mittojen tarkkuusluokka on II.9.3 Metallista tai muusta materiaalista tehdyt kokoontaitettavat pituusmitat.Nimellispituus on 0,5 ja 5 m.Nivelliitoksien välien on oltava yhtä pitkiä.Mitan liitoskohtien on oltava siten rakennettuja, että ne eivät aiheuta lisävirhettä, kun mitta avataan vaakasuoraan asentoon, eikä liitoskohdassa aiheudu virhettä, joka olisi suurempi kuin 0,3 mm tarkkuusluokkaan I ja II ja 0,5 mm tarkkuusluokkaan III kuuluville mitoille.Kyseisten mittojen tarkkuusluokat ovat I, II tai III.9.4 Teräsmittanauhat9.4.1 Pienet kelauslaitteella varustetut pääte-, piirto- tai puolipäätemitat.Mittojen nimellispituus on 0,5 ja 5 metriä.Mitta voi sijaita kotelossa, jolloin kotelon on oltava sellainen, että sitä voidaan käyttää varsinaisen mitan jatkeena erityisesti kappaleitten sisäisten dimensioiden mittauksissa.Tällaisen mitan vapaa pää on varustettava kiinteällä tai liikkuvalla kielellä.Tällaisten mittojen tarkkuusluokat ovat I tai II.9.4.2 Suuret pääte- tai piirtomitat, jotka on tarkoitettu mittojen omaa nimellispituutta suurempien etäisyyksien mittaamiseen.Nimellispituus: 5, 10, 20, 50, 100 tai 200 metriä.Jännittävä voima, suuruusluokaltaan 50 N, on ilmaistava mitassa.Mittojen molemmat päät on varustettava kädensijoilla tai renkailla.Jos kädensijat tai renkaat on luettu kuuluviksi mitan nimellispituuteen, ne on valmistettava siten, että niiden liitoskohdat eivät aiheuta vähäisintäkään mittausepätarkkuuden lisääntymistä.Tällaisten mittojen tarkkuusluokat ovat I tai II.9.4.3 Suuret kelauslaitteella varustetut piirto- tai puolipäätemittanauhat, joita ei ole tarkoitettu omaa nimellispituuttaan pitempien etäisyyksien mittaamiseen.Nimellispituus on 5 . . . 100 metriä.Jännittävä voima, suuruusluokaltaan 50 N, on ilmaistava mitassa.Mitan vapaa pää on varustettava kädensijalla, renkaalla tai koukulla, joka ei kuulu mukaan mitan nimellispituuteen.Tällaisten mittojen tarkkuusluokat ovat I tai II.9.4.4 Puolipäätemittatyyppiset luotausnauhat, jotka on varustettu luotipainolla ja jotka on tarkoitettu nestepinnan mittaamiseen.Nimellispituus on 5 . . . 50 metriä.Vertailulämpötila voi tietyissä tapauksissa olla muu kuin 20 °C.Jännittävä voima on merkittävä mittaan. Tämän jännittävän voiman on oltava luodin painon mukainen. Luodissa on oltava merkintä sen painosta.Asteikon aloittavan päämerkin on sijaittava luodin pohjassa. Luodin on oltava sopivaa kokoa, riittävän painava mitan kunnolliseen suoristamiseen ja se on oltava tehty materiaalista, joka ei iskuissa aiheuta kipinöitä.Luodin on oltava kiinteästi tai irroitettavalla tavalla yhdistetty mittanauhaan siten, että sen kiinnitys tai liitos ei aiheuta mittausepätarkkuuden lisääntymistä.Mittanauhan on koko pituudeltaan oltava jaotettu millimetreihin, ja asteikon on jatkuttava luodin tasaisella puolella.Mitan toinen pää voi olla varustettu kelauslaitteella.Tällaisten mittojen tarkkuusluokat ovat I tai II.Kuitenkin, mittausvälinettä käytettäessä luotipainon kanssa suurimman sallitun virheen on oltava aina suurempi kuin 0,6 mm.9.5 Yhtenäiset metalliset pituusmitat tarkkaan mittaamiseen:- kiinteät tai puolikiinteät (nimellispituus on 0,5 ja 5 m), joita erityisesti käytetään mittakeppeinä,- taipuisat (nimellispituus on 1 ja 200 m).Vertailulämpötila voi tietyissä tapauksissa olla muu kuin 20 °C.Kiinteiden mittatankojen pää on varustettava iskun- ja kulutuksenkestävällä vahvikkeella tai helalla.Taipuisien mittojen vapaa pää on varustettava renkaalla, kädensijalla tai koukulla, joka ei sisälly mitan nimellispituuteen.Jännittävä voima, suuruusluokaltaan 50 N, on merkittävä taipuisiin mittoihin.Tällaisten mittojen tarkkuusluokat ovat I tai II.(1) EYVL N:o L 243, 29.10.1971, s. 29