Avis juridique important

|

31995L0043

Komission direktiivi 95/43/EY, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1995, direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 92/51/ETY liitteiden C ja D muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 184 , 03/08/1995 s. 0021 - 0033

KOMISSION DIREKTIIVI 95/43/EY,annettu 20 päivänä heinäkuuta 1995,direktiiviä 89/48/ETY täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä annetun neuvoston direktiivin 92/51/ETY liitteiden C ja D muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon direktiiviä 89/48/ETY (1) täydentävästä ammatillisen koulutuksen tunnustamista koskevasta toisesta yleisestä järjestelmästä 18 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/51/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna komission direktiivillä 94/38/EY (2), ja erityisesti sen 15 artiklan,sekä katsoo, ettätutkiessaan perusteltua pyyntöä lisätä koulutus liitteissä C tai D olevaan luetteloon direktiivin 92/51/ETY 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio tutkii erityisesti, antaako kyseisen koulutuksen tuottama kelpoisuus koulutuksen suorittaneelle henkilölle yhtä korkeatasoisen perehdyttävän koulutuksen kuin 1 artiklan a alakohdan ensimmäisen alakohdan toisen luetelmakohdan i alakohdassa tarkoitettu keskiasteen jälkeinen koulutus sekä antaako se samantasoisen vastuun ja samantasoisia tehtäviä,Hollannin hallitus on esittänyt perusteltuja pyyntöjä direktiivin 92/51/ETY liitteiden C ja D muuttamiseksi ja Itävallan hallitus on esittänyt perustellun pyynnön mainitun direktiivin liitteen D muuttamiseksi,erityisesti Alankomaiden osalta direktiivin 92/51/ETY liitteeseen C lisättävien koulutusten rakenne ja kesto sekä niihin kuuluvat vastuun taso ja tehtävät ovat samat kuin liitteessä jo esitetyillä koulutuksilla,neuvoston direktiivin 92/51/ETY 2 artiklan mukaisesti kyseisen direktiivin säännöksiä ei sovelleta liitteessä A mainittujen direktiivien soveltamisalaan kuuluviin toiminnan lajeihin, mukaan lukien direktiivit, jotka on tehty sellaisiksi, että niitä voidaan soveltaa liitteessä B esitettyjen toiminnan lajien harjoittamiseen palkattuna työntekijänä, vaikka jäsenvaltion kansalainen on saattanut liitteessä D tarkoitetun jonkin erityisrakenteisen koulutuksen päätökseen,erityisesti Alankomaiden ja Itävallan osalta direktiivin 92/51/ETY liitteeseen D lisättävät koulutukset ovat rakenteeltaan ja kestoltaan samanlaisia tiettyjen liitteessä C esitettyjen koulutusten ja joidenkin liitteessä D jo esitettyjen koulutusten kanssa, ja niiden kaikkien kokonaiskesto on vähintään 13 vuotta,direktiivin 92/51/ETY 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja yleisen järjestelmän tehokkuuden vahvistamiseksi on suotavaa, että ne jäsenvaltiot, joiden koulutuksia esitetään liitteessä D, toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon kyseisistä tutkintotodistuksista,direktiivin 92/51/ETY liitteiden C ja D ymmärrettävyyden lisäämiseksi on suotavaa julkaista koonnetut luettelot, jatässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat neuvoston direktiivin 92/51/ETY 15 artiklalla perustetun komitean antaman lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiivin 92/51/ETY liitteet C ja D tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.2 artikla Direktiivin 92/51/ETY liitteissä C ja D olevien koulutusten muutetut luettelot esitetään tämän direktiivin liitteessä II.3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä lokakuuta 1995. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tehty Brysselissä 20 päivänä heinäkuuta 1995.Komission puolestaMario MONTIKomission jäsen(1) EYVL N:o L 209, 24.7.1992, s. 25(2) EYVL N:o L 217, 23.8.1994, s. 8LIITE I A. Muutetaan liite C seuraavasti: 1. a) Kohdassa "1. Terveydenhuollon ja lastenhoidon avustavan henkilöstön koulutus" kohdan "Luxemburgissa" viimeisen luetelmakohdan "lastentarhanopettaja ("éducateur/trice")" jälkeen lisätään kohta ja luetelmakohta seuraavasti:"Alankomaissa- eläinlääkintäavustaja ("dierenartassistent")"b) Kohdassa "1. Terveydenhuollon ja lastenhoidon avustavan henkilöstön koulutus" kohdan "koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta ja käsittää:" viimeisen luetelmakohdan jälkeen lisätään luetelmakohta seuraavasti:"- tai Alankomaiden eläinlääkintäavustajan ("dierenartassistent") osalta kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa koulutusta ("MBO"-ohjelma) tai vaihtoehtoisesti kolme vuotta oppisopimusjärjestelmässä ("LLW") annettavaa koulutusta, jotka molemmat päättyvät loppututkintoon."2. a) Kohdassa "3. Merenkulun koulutus" "a) Merikuljetukset" kohtaan "Alankomaissa" lisätään luetelmakohta seuraavasti:- "VTS-virkailija ("VTS-functionaris")"b) Kohdassa "3. Merenkulun koulutus" "a) Merikuljetukset" kohdan "koulutukseen sisältyy" luetelmakohta "Alankomaissa 14 vuoden koulutus, josta vähintään kaksi vuotta suoritetaan ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa ja jota täydennetään 12 kuukauden työelämään tutustumisella,"korvataan luetelmakohdalla seuraavasti:"- Alankomaissa- perämiehen, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) ["stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)"] ja koneenhoitajan ("diploma motordrijver") osalta 14 vuoden koulutus, josta vähintään kaksi vuotta suoritetaan ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa ja jota täydennetään 12 kuukauden työelämään tutustumisella,- VTS-virkailijan ("VTS-functionaris") osalta yhteensä vähintään 15 vuoden koulutus, johon sisältyy vähintään kolmen vuoden korkeampi ammatillinen koulutus ("HBO") tai opistotasoinen ammatillinen koulutus ("MBO"), joita seuraa kansallinen tai alueellinen erikoistumisjakso, johon sisältyy molemmissa tapauksissa vähintään 12 viikkoa teoreettista koulutusta, ja jotka molemmat päättyvät loppututkintoon,"3. a) Kohdassa "4. Teknisen alan koulutus" kohtaan "Alankomaissa" lisätään luetelmakohta seuraavasti:"- hammasproteesien tekijä ("tandprotheticus")"b) Kohdassa "4. Teknisen alan koulutus" kohdan "Alankomaissa" luetelmakohta "oikeudenpalvelija", mukaan lukien sitä seuraava kohta, korvataan seuraavalla virkkeellä "koulutus käsittää", jota seuraa kaksi luetelmakohtaa seuraavasti:"- oikeudenpalvelijan ("gerechtsdeurwaarder") osalta yhteensä 19 vuoden koulutuksen, joka sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan kahdeksan vuoden keskiasteen koulutuksen, johon kuuluu nelivuotinen valtion valvomaan tutkintoon päättyvä tekninen koulutus ja jota täydennetään kolmivuotisella ammatin harjoittamiseen suuntautuvalla teoreettisella ja käytännön koulutuksella,- hammasproteesien tekijän ("tandprotheticus") osalta yhteensä vähintään 15 vuoden kokopäiväisen koulutuksen ja kolmen vuoden osapäiväisen koulutuksen, jotka sisältävät kahdeksan vuotta kestävän peruskoulutuksen, neljä vuotta kestävän yleissivistävän keskiasteen koulutuksen, kolmen vuoden ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu teoreettinen ja käytännön koulutus hammasteknikkona, jota täydennetään kolmen vuoden osapäiväisellä hammasproteesien tekijän koulutuksella, joka päättyy loppututkintoon."B. Lisätään liitteeseen D jaksot seuraavasti: a) "AlankomaissaSeuraavat säännellyt koulutusalat:- Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden yleissivistävän keskiasteen koulutuksen ("MAVO") tai toisen asteen ammatillisen koulutuksen ("VBO") tai korkeamman tasoisen yleissivistävän keskiasteen koulutuksen menestyksekästä suorittamista ja jotka edellyttävät loppututkintoon päättyviä kolmi- tai nelivuotisia opintoja opistotasoista ammatillista koulutusta antavassa oppilaitoksessa ("MBO").- Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden toisen asteen ammatillisen koulutuksen ("VBO") tai korkeamman tasoisen yleissivistävän keskiasteen koulutuksen menestyksekästä suorittamista ja jotka edellyttävät oppisopimusjärjestelmässä vähintään neljän vuoden ammatillista koulutusta, johon kuuluu vähintään yksi päivä teoreettista koulutusta oppilaitoksessa viikoittain ja muina päivinä käytännön koulutusta koulutuskeskuksessa tai yrityksessä ja joka päättyy toisen tai kolmannen tason tutkintoon.Alankomaiden viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä käsiteltävistä koulutuksista.b) Itävallassa- Koulutusalat opistotasoista ammatillista koulutusta antavissa oppilaitoksissa ("Berufsbildende Höhere Schulen") ja opistotasoista maa- ja metsätalouden koulutusta antavissa oppilaitoksissa ("Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten"), mukaan lukien erityismuodot ("einschließlich der Sonderformen"), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta ja niihin sisältyy viisi vuotta ammatillista koulutusta, joka päättyy loppututkintoon, jonka läpäiseminen on osoitus ammatillisesta pätevyydestä.- Koulutusalat mestarikouluissa ("Meisterschulen"), mestariluokilla ("Meisterklassen"), teollisissa mestarikouluissa ("Werkmeisterschulen") tai rakentajakouluissa ("Bauhandwerkerschulen"), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta, ja niihin kuuluu yhdeksän vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen, jota seuraa joko vähintään kolme vuotta ammatillista koulutusta erikoisoppilaitoksessa tai vähintään kolme vuotta vuotta koulutusta yrityksessä ja samanaikaisesti ammatillisessa oppilaitoksessa ("Berufsschule"), jotka molemmat päättyvät loppututkintoon ja joita täydennetään suorittamalla menestyksekkäästi vähintään yhden vuoden koulutus mestarikouluissa ("Meisterschulen"), mestariluokilla ("Meisterklassen"), teollisissa mestarikouluissa ("Werkmeisterschulen") tai rakentajakouluissa ("Bauhandwerkerschulen"). Useimmissa tapauksissa kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta, ja siihen kuuluvat työelämään tutustumisjaksot, jotka joko edeltävät koulutusta näissä oppilaitoksissa tai joiden yhteydessä osallistutaan koulutukseen osa-aikaisesti (vähintään 960 tuntia).Itävallan viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä käsiteltävistä koulutuksista."LIITE II "LUETTELO 1 ARTIKLAN A ALAKOHDAN ENSIMMÄISEN ALAKOHDAN TOISEN LUETELMAKOHDAN II ALAKOHDASSA TARKOITETUISTA KOULUTUSALOISTA, JOILLA ON ERIKOISRAKENNE(DIREKTIIVIN 92/51/ETY LIITE C)1. Terveydenhuollon ja lastenhoidon avustavan henkilöstön koulutusSeuraava koulutus:Saksassa- sairaanhoitaja, lasten sairaanhoito ("Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger"),- lääkintävoimistelija ["Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)"] (1),- toimintaterapeutti ["Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut(in)"],- puheterapeutti ("Logopäde/Logopädin"),- ortoptisti ["Orthopist(in)"],- valtion hyväksymä lasten ja nuorten huollon työntekijä ["Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)"],- valtion hyväksymä kuntoutusohjaaja ["Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoget(-in)"],- laboratorioapulainen ["medizinisch-techniche(r) Laboratorium-asistent(in)"],- röntgenapulainen ["medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)"],- funktionaalisen diagnostiikan alan avustaja ["medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik"],- eläinlääkintäavustaja ["veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)"],- ravitsemusavustaja ["Diätassistent(in)"],- tekninen apteekkiapulainen ("Pharmazieingenieur"), annettu ennen 31 päivää maaliskuuta 1994 entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa tai uusien osavaltioiden (Länder) alueella,- sairaanhoitaja - psykiatrinen hoito ["Phychiatrisch(er) Krankenschweseter/Krankenpfleger"],- puheterapeutti ["Sprachtherapeut(in)"],Italiassa- hammasteknikko ("odontotecnico"),- optikko ("ottico"),- jalkojenhoitaja ("podologo"),Luxemburgissa- röntgenapulainen ["assistant(e) technique médical(e) en radiologie"],- laboratorioapulainen ["assistant(e) technique médical(e) de laboratoire"],- sairaanhoitaja - psykiatrinen hoito ("infirmier/iére psychiatrique"),- lääkintäapulainen - kirurgia ["assistant(e) tehnique médical(e) en chirurgie"],- sairaanhoitaja - lasten sairaanhoito ("infirmier/iére puériculteur/trice"),- sairaanhoitaja - anestesiasairaanhoito ("infirmier/iére anesthésiste"),- hieroja ["masseur/euse diplômé(e)"],- lastentarhanopettaja ("éducateur/trice"),Alankomaissa- eläinlääkintäavustaja ("dierenartassistent")koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta ja käsittää:i) joko vähintään kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla,ii) tai vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa,(1) Ammattinimike "Krankengymnast(in)" korvataan 1 päivästä kesäkuuta 1994 alkaen nimikkeellä "Physiotherapeut(in)". Tämän ammatin harjoittajat, jotka ovat saaneet tutkintotodistuksen ennen tätä päivää, voivat halutessaan käyttää edelleen nimikettä "Krankengymnast(in)".iii) tai vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa,iv) tai Alankomaiden eläinlääkintäavustajan ("dierenartassistent") osalta kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa koulutusta ("MBO"-ohjelma) tai vaihtoehtoisesti kolme vuotta oppisopimusjärjestelmässä ("LLW") annettavaa koulutusta, jotka molemmat päättyvät loppututkintoon.Itävallassa- piilolasioptikko ("Kontaktlinsenoptiker"),- jalkojenhoitaja ("Fußpfleger"),- kuulolaitteiden tekijä ("Hörgeräteakustiker"),- kemikaliotuotteiden myyjä ("Drogist"),koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, joka päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita.- hieroja ("Masseur"),koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen viisivuotinen koulutus, joka käsittää kaksi vuotta oppisopimuskoulutusta, kaksivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson ja yksivuotisen koulutusjakson, ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita.- lastentarhanopettaja ("Kindergärtner/in"),- lastenhoitaja ("Erzieher"),koulutus kestää yhteensä 13 vuotta ja käsittää viisi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa ja loppututkintoon päättyvää koulutusta2. Teknikkokoulutus ("Mester/Meister/Maître"), joka sisältää niitä käsityöläisammatteja koskevan koulutuksen, jotka eivät sisälly liitteessä A lueteltuihin direktiiveihinSeuraava koulutus:Tanskassa- optikko ("Optometrist"),koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy viisi vuotta ammattiin perehdyttävää koulutusta, joka käsittää kahden ja puolen vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä "Mester",- apuneuvoteknikko ("Ortopædimekaniker"),koulutus kestää yhteensä kaksitoista ja puoli vuotta ja siihen sisältyy kolme ja puoli vuotta ammattiin perehdyttävää koulutusta, joka käsittää kuuden kuukauden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä "Mester",- erityisjalkineiden valmistaja ("ortopædiskomager")koulutus kestää yhteensä kolmetoista ja puoli vuotta ja siihen sisältyy neljä ja puoli vuotta ammattiin perehdyttävää koulutusta, joka käsittää kahden vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä "Mester",Seuraava koulutus:Saksassa- optikko ("Augenoptiker"),- hammasteknikko ("Zahntechniker"),- kirurgisten tukien valmistaja ("Bandagist"),- kuulolaitteiden tekijä ("Hörgeräte-Akustiker"),- apuneuvoteknikko ("Orthopädiemechaniker"),- erityisjalkineiden valmistaja ("Orthopädieschuhmacher").Luxemburgissa- optikko ("opticien")- hammasteknikko ("mécanicien dentaire"),- kuulolaitteiden tekijä ("audioprothésiste"),- apuneuvoteknikko/kirurgisten tukien valmistaja ("mécanicien orthopédiste/bandagiste"),- erityisjalkineiden valmistaja ("orthopédiste-cordonnier"),koulutus kestää yhteensä 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen, osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa suoritettu, vähintään viisivuotinen koulutus, joka päättyy loppututkintoon, jonka suorittaminen on edellytys käsityöläisammattina pidetyn toimen harjoittamiseksi joko itsenäisenä työntekijänä tai palkattuna työntekijänä, jolla on huomattava vastuu.Seuraava koulutus:Itävallassa- kirurgisten tukien valmistaja ("Bandagist"),- korsetintekijä ("Miederwarenerzeuger"),- optikko ("Optiker"),- erityisjalkineiden valmistaja ("Orthopädietechniker"),- apuneuvoteknikko ("Orthopädietechniker"),- hammasteknikko ("Zahntekniker"),- puutarhuri ("Gärtner"),koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja vähintään kaksivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, ja päättyy mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia, kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä "Meister";maatalouden ja metsätalouden teknikkokoulutus, erityisesti- maanviljelyteknikko ("Meister in der Ländwirtschaft"),- maatalousteknikko ("Meister in der ländlichen Hauswirtschaft"),- puutarhateknikko ("Meister in Gartenbau"),- puutarhanviljelyteknikko ("Meister im Feldgemüsebau"),- hedelmänviljely- ja hedelmänkäsittelyteknikko ("Meister im Obstbau und in der Obstverwertung"),- viininviljely- ja viinintuotantoteknikko ("Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft"),- meijeritalousteknikko ("Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft"),- hevostalousteknikko ("Meister in der Pferdewirtschaft"),- kalatalousteknikko ("Meister in der Fischereiwirtschaft"),- siipikarjatalousteknikko ("Meister in der Geflügelwirtschaft"),- mehiläishoitoteknikko ("Meister in der Bienenwirtschaft"),- metsätalousteknikko ("Meister in der Forstwirtschaft"),- metsänkasvatus- ja metsänhoitoteknikko ("Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft"),- maatalouden varastointiteknikko ("Meister in der landwirtschgaftlichen Lagerhaltung"),koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään kuusivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelujakson, ja päättyy ammattiin liittyvään mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä "Meister".3. Merenkulun koulutusa) MerikuljetuksetSeuraava koulutus:Tanskassa- merikapteeni ("skibsfører"),- yliperämies ("overstyrmand"),- perämies, vahtiperämies ("enestyrmand, vagthavende styrmand"),- vahtiperämies ("vagthavende styrmand"),- konepäällikkö ("maskinchef"),- ensimmäinen konemestari ("1. maskinmester"),- ensimmäinen konemestari/päivystävä konemestari ("1. maskinmester/vagthavande maskinmester"),Saksassa- kapteeni, suuri rannikkoalus ("Kapitän AM"),- kapteeni, rannikkoalus ("Kapitän AK"),- perämies, suuri rannikkoalus ("Nautischer Schiffsoffizier AMW"),- perämies, rannikkoalus ("Nautischer Schiffsoffizier AKW"),- konemestari, luokka C - konepäällikkö ("Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen"),- konemestari, luokka C ("Schiffsbetriebstechniker CTW"),- koneenhoitaja, luokka C - yksin vastuussa oleva koneenhoitaja ("Schiffsmaschinist CMaW - Technischer Alleinoffizier"),Italiassa- perämies ("ufficiale di coperta"),- konemestari ("ufficiale di macchina"),Alankomaissa- perämies, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) ["stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)"],- koneenhoitaja ("diploma motordrijver"),- VTS-virkailija ("VTS-functionaris")koulutukseen sisältyy:- Tanskassa yhdeksän vuoden perusasteen koulutus sekä perusopinnot ja/tai 17-36 kuukautta kestävä työskentely merellä, jota täydennetään:i) vahtiperämiehen osalta yksivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella,ii) muiden osalta kolmivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella,- Saksassa yhteensä 14-18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella,- Italiassa yhteensä 13 vuoden koulutus, josta vähintään viisi vuotta on ammattiin perehdyttävää koulutusta, joka päättyy loppututkintoon, ja jota tarvittaessa täydennetään työharjoittelulla,- Alankomaissai) perämiehen, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) ["stuurman kleine handelsvaart (met anvulling)"] ja koneenhoitajan ("diploma motordrijver") osalta 14 vuoden koulutus, josta vähintään kaksi vuotta suoritetaan ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa ja jota täydennetään kahdentoista kuukauden työelämään tutustumisella,ii) VTS-virkailijan ("VTS-functionaris") osalta yhteensä vähintään 15 vuoden koulutus, johon sisältyy vähintään kolmen vuoden korkeampi ammatillinen koulutus ("HBO") tai opistotasoinen ammatillinen koulutus ("MBO"), joita seuraa kansallinen tai alueellinen erikoistumisjakso, johon sisältyy molemmissa tapauksissa vähintään 12 viikkoa teoreettista koulutusta, ja jotka molemmat päättyvät loppututkintoon,ja koulutus tunnustetaan kansainvälisen STCW yleissopimuksen (Kansainvälinen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyysasiakirjoja ja vahdinpitoa koskeva vuoden 1978 yleissopimus) mukaiseksi.b) MerikalastusSeuraava koulutus:Saksassa- kapteeni, syvänmeren kalastus ("Kapitän BG/Fischerei"),- kapteeni, rannikkokalastus ("Kapitän BK/Fischerei"),- perämies, syvänmeren alus ("Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei"),- perämies, rannikkoalus ("Nautischer Schiffsoffizier BKW/Fischerei").Alankomaissa- perämies/konemestari V ("stuurman wertuigkundige V"),- konemestari IV, kalastusalus ("werktuigkundige IV visvaart"),- perämies IV, kalastusalus ("stuurman IV visvaart"),- perämies/konemestari VI ("stuurman werktuigkundige VI"),koulutukseen sisältyy:- Saksassa yhteensä 14-18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella,- Alankomaissa 13-15 vuoden koulutus, johon sisältyvät vähintään kaksivuotiset opinnot ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa täydennettynä 12 kuukauden työelämään tutustumisella,ja koulutus tunnustetaan Torremolinoksen sopimuksen mukaiseksi (kalastusalusten turvallisuutta koskeva kansainvälinen sopimus vuodelta 1977).4. Teknisen alan koulutusSeuraava koulutus:Italiassa- rakennusmittaaja ("geometria"),- maatalousneuvoja ("perito agrario"),koulutus käsittää yhteensä vähintään 13 vuoden keskiasteen tekniset opinnot, joihin kuuluu kahdeksan vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen ja sen jälkeen suoritettava viisivuotinen keskiasteen koulutus, joka sisältää kolmivuotisen ammattiin suuntautuvan koulutuksen ja päättyy Technical Baccalaureat -tutkintoon ja jota tarvittaessa täydennetään:i) rakennusmittaajien osalta joko vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla ammattia harjoittavassa toimistossa tai viiden vuoden työkokemuksella,ii) tai maatalousneuvojien osalta vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla,jonka jälkeen suoritetaan valtion valvoma tutkinto;Alankomaissa- oikeudenpalvelija ("gerechtsdeurwaarder"),- hammasproteesien tekijä ("tandprotheticus")koulutus käsittää:i) oikeudenpalvelijan ("gerechtsdeurwaarder") osalta yhteensä 19 vuoden koulutuksen, joka sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan kahdeksan vuoden keskiasteen koulutuksen, johon kuuluu nelivuotinen, valtion valvomaan tutkintoon päättyvä tekninen koulutus, ja jota täydennetään kolmivuotisella ammatin harjoittamiseen suuntautuvalla teoreettisella ja käytännön koulutuksella,ii) hammasproteesien tekijän ("tandprotheticus") osalta yhteensä vähintään 15 vuoden kokopäiväisen koulutuksen ja kolmen vuoden osapäiväisen koulutuksen, jotka sisältävät kahdeksan vuotta kestävän peruskoulutuksen, neljä vuotta kestävän yleissivistävän keskiasteen koulutuksen, kolmen vuoden ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu teoreettinen ja käytännön koulutus hammasteknikkona, jota täydennetään kolmen vuoden osapäiväisellä hammasproteesien tekijän koulutuksella, joka päättyy loppututkintoon;Itävallassa- metsänhoitaja ("Förster"),- tekninen neuvoja ("Technisches Büro"),- työvoimanvuokraaja ("Überlassung von Arbeitskräften - Arbeitsleihe"),- työnvälittäjä ("Arbeitsvermittlung"),- sijoitusneuvoja ("Vermögensberater"),- yksityisetsivä ("Berufsdetektiv"),- turvallisuusvalvoja ("Bewachungsgewerbe"),- kiinteistönvälittäjä ("Immobilienmakler"),- kiinteistönhoitaja ("Immobilienverwalter"),- mainos- ja myynninedistämisasiamies ("Werbeagentur"),- rakennuttaja, urakoitsija ("Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer"),- saatavien perintäasiamies ("Inkassoinstitut"),koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta ja se sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan vähintään viiden vuoden teknisen tai kaupallisen keskiasteen koulutuksen, joka päättyy tekniseen tai kaupalliseen tutkintoon ja jota täydennetään vähintään kaksivuotisella koulutuksella ja harjoittelulla työpaikalla, ja päättyy ammattitutkintoon,- vakuutusneuvoja ("Berater in Versicherungsangelegenheiten"),koulutus kestää 15 vuotta ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen kuusivuotinen koulutus, joka käsittää kolme vuotta oppisopimuskoulutusta ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, ja päättyy loppututkintoon,- rakennusmestari/suunnittelu ja tekniset laskelmat ("Planender Baumeister"),- puuseppä/suunnittelu ja tekniset laskelmat ("Planender Zimmermeister"),koulutus kestää yhteensä vähintään 18 vuotta ja se sisältää vähintään yhdeksän vuotta kestävän ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu neljän vuoden keskiasteen tekninen koulutus ja viisi vuotta ammatillista harjoittelua ja koulutusta, ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita, siltä osin kuin kyseinen koulutus koskee oikeutta suunnitella rakennuksia ja suorittaa teknisiä laskelmia sekä rakennustyön valvontaa ("Maria Teresian erivapaus").5. Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettu "National Vocational Qualifications" (kansalliset ammatilliset kelpoisuusehdot) tai "Scottish Vocational Qualifications" (skotlantilaiset ammatilliset kelpoisuusehdot) -järjestelmien mukainen koulutusSeuraava koulutus:- laboratoriohoitaja ("medical laboratory scientific officer"),- kaivossähköinsinööri ("mine electrical engineer"),- kaivoskoneinsinööri ("mine mechanical engineer"),- hyväksytty sosiaalityöntekijä - mielenterveysala ("approved social worker - mental health"),- valvoja ("probation officer"),- hammasterapeutti ("dental therapist"),- hammashuoltaja ("dental hygienist"),- silmäoptikko ("dispensing optician"),- kaivoksen turvallisuudesta vastaava henkilö ("mine deputy"),- sosiaalialan työntekijä - toimeentulotuki ("insolvency practitioner"),- laillistettu notaari - omaisuuden luovutus ("licensed conveyancer"),- proteesintekijä ("prosthetist"),- yliperämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta ("first mate - freight/passenger ships - unrestricted"),- ensimmäinen perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta ("second mate - freight/passenger ships - unrestricted"),- toinen perämies - rahti ja matkustaja-alukset - rajoituksitta ("third mate - freight/passenger ships - unrestricted"),- perämies - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoituksitta ("deck officer - freight/passenger ships - unrestricted"),- konemestari - rahti- ja matkustaja-alukset - rajoittamaton ammattialue ("engineer officer - freight/passenger ships - unlimited trading area"),- tavaramerkin edustaja ("trade mark agent"),koulutus antaa kelpoisuuden, joka on hyväksytty "National Vocational Qualifications, (NVQ)" (kansallisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmässä, tai jonka "National Council for Vocational Qualifications" -toimielin (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallinen neuvosto) hyväksyy tai tunnustaa vastaavaksi, tai jotka on hyväksytty Skotlannissa "Scottish Vocational Qualifications" (skotlantilaisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmässä, ja joka on Yhdistyneen kuningaskunnan "National Framework of Vocational Qualifications" -järjestelmän (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallisen järjestelmän) 3 ja 4 tasolla.Nämä tasot määritellään seuraavasti:- Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta.- Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja voimavarojen jakaminen.LUETTELO 3 ARTIKLAN B ALAKOHDAN ENSIMMÄISEN ALAKOHDAN KOLMANNESSA LUETELMAKOHDASSA TARKOITETUISTA KOULUTUSALOISTA, JOILLA ON ERIKOISRAKENNE(DIREKTIIVIN 92/51/ETY LIITE D)Yhdistyneessä kuningaskunnassaSäännellyt koulutusajat, jotka antavat "National Council for Vocational Qualifications" -toimielimen (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallinen neuvosto) hyväksymän "National Vocational Qualifications", (NYQ) (kansallisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmän mukaisen kelpoisuuden tai Skotlannissa "Scottish Vocational Qualifications" (skotlantilaisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmän mukaisen kelpoisuuden, ja jotka ovat Yhdistyneen kuningaskunnan "National Framework of Vocational Qualifications" -järjestelmän (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallisen järjestelmän) 3 ja 4 tasolla.Nämä tasot määritellään seuraavasti:- Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta.- Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja voimavarojen jakaminen.SaksassaSeuraavat säännellyt koulutusalat:- Säännellyt koulutusalat, jotka valmistavat teknisen apulaisen ["technische(r)/Assistent(in)"], kaupallisen avustajan ["kaufmännische(r)/Assistent(in)"] ja sosiaalialan ammatteihin ("soziale Berufe") sekä valtion hyväksymän puhetaidon opettajan ammattiin ["staatlich geprüfter Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)"], joiden kesto on yhteensä 13 vuotta ja jotka edellyttävät keskiasteen opintojen ("mittlerer Bildungsabschluß") menestyksekästä suorittamista ja jotka sisältävät:i) joko vähintään kolme vuotta (1) erikoisoppilaitoksessa ("Fachschule") annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla,ii) tai vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa ("Fachschule") annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa,iii) tai vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa ("Fachschule") annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa.- Säännellyt koulutusalat valtion hyväksymän teknikon ["staatlich geprüfte(r) Techniker(in)"], kaupallisen alan ["Betriebswirt(in)"], suunnittelijan ["Gestalter(in)"] ja perheasian hoitajan ["Familienpfleger(in)"] ammattiin, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät oppivelvollisuuden tai vastaavan koulutuksen menestyksekästä suorittamista (vähimmäiskesto yhdeksän vuotta) ja vähintään kolme vuotta kestävän ammattikoulun ("Berufsschule") suorittamista, ja jotka sisältävät vähintään kahden vuoden ammattikokemuksen jälkeen vähintään kahden vuoden ajan kokopäiväistä koulutusta tai vastaavan pituisen osapäiväkoulutuksen.- Säännellyt koulutusalat ja säännellyt jatkokoulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät oppivelvollisuuden (vähimmäiskesto yhdeksän vuotta) tai ammatillisen koulutuksen (yleensä kolme vuotta) menestyksekästä suorittamista ja jotka sisältävät yleensä vähintään kaksi vuotta ammattikokemusta (useimmissa tapauksissa kolme vuotta) ja tutkinnon jatkokoulutuksen osana, jonka valmistelemiseksi suoritetaan yleensä täydentävää koulutusta joko samanaikaisesti ammattikokemuksen kanssa (vähintään 1 000 tuntia) tai päätoimisesti (vähintään vuosi).Saksan viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä käsiteltävistä koulutuksista.Alankomaissa- Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden yleissivistävän keskiasteen koulutuksen ("MAVO") tai toisen asteen ammatillisen koulutuksen ("VBO") tai korkeamman tasoisen yleissivistävän keskiasteen koulutuksen menestyksekästä suorittamista ja jotka edellyttävät loppututkintoon päättyviä kolmi- tai nelivuotisia opintoja opistotasoista ammatillista koulutusta antavassa oppilaitoksessa ("MBO").(1) Kolmen vuoden vähimmäiskestoa voidaan alentaa kahteen vuoteen, jos asianomaisella henkilöllä on kelpoisuus, joka on välttämätön yliopistoon pääsemiseksi ("Abitur"), eli kolmetoista vuotta aiempaa koulutusta, tai "Fachhochschule"-kouluun pääsemiseksi ("Fachhochschulreife"), eli kaksitoista vuotta aiempaa koulutusta.- Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden toisen asteen ammatillisen koulutuksen ("VBO") tai korkeamman tasoisen yleissivistävän keskiasteen koulutuksen menestyksekästä suorittamista ja jotka edellyttävät oppisopimusjärjestelmässä vähintään neljän vuoden ammatillista koulutusta, johon kuuluu vähintään yksi päivä teoreettista koulutusta oppilaitoksessa viikoittain ja muina päivinä käytännön koulutusta koulutuskeskuksessa tai yrityksessä ja joka päättyy toisen tai kolmannen tason tutkintoon.Alankomaiden viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä käsiteltävistä koulutuksista.Itävallassa- Koulutusalat opistotasoista ammatillista koulutusta antavissa oppilaitoksissa ("Berufsbildende Höhere Schulen") ja opistotasoista maa- ja metsätalouden koulutusta antavissa oppilaitoksissa ("Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten"), mukaan lukien erityismuodot ("einschließlich der Sonderformen"), joiden rakenne ja taso on määritetty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta ja niihin sisältyy viisi vuotta ammatillista koulutusta, joka päättyy loppututkintoon, jonka läpäiseminen on osoitus ammatillisesta pätevyydestä.- Koulutusalat mestarikouluissa ("Meisterschulen"), mestariluokilla ("Meisterklassen"), teollisissa mestarikouluissa ("Werkmeisterschulen") tai rakentajakouluissa ("Bauhandwerkschulen"), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta, ja niihin kuuluu yhdeksän vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen, jota seuraa joko vähintään kolme vuotta ammatillista koulutusta erikoisoppilaitoksessa tai vähintään kolme vuotta koulutusta yrityksessä ja samanaikaisesti ammatillisessa oppilaitoksessa ("Berufsschule"), jotka molemmat päättyvät loppututkintoon ja joita täydennetään suorittamalla menestyksekkäästi vähintään yhden vuoden koulutus mestarikouluissa ("Meisterschule"), mestariluokilla ("Meisterklassen"), teollisissa mestarikouluissa ("Werkmeisterschulen") tai rakentajakouluissa ("Bauhandwerkschulen"). Useimmissa tapauksissa kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta, ja siihen kuuluvat tutustumisjaksot työelämään, jotka joko edeltävät koulutusta näissä oppilaitoksissa tai joiden yhteydessä osallistutaan koulutukseen osa-aikaisesti (vähintään 960 tuntia).Itävallan viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä käsiteltävistä koulutuksista."


title: Komission direktiivi 2008/86/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2008 , Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta tebukonatsolin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               6.9.2008

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 239/9

      KOMISSION DIREKTIIVI 2008/86/EY,
   annettu 5 päivänä syyskuuta 2008,
   Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY muuttamisesta tebukonatsolin lisäämiseksi tehoaineena liitteeseen I
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon biosidituotteiden markkinoille saattamisesta 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun kymmenvuotisen työohjelman toisesta vaiheesta 4 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1451/2007 (2) vahvistetaan luettelo tehoaineista, jotka on arvioitava sen selvittämiseksi, olisiko ne mahdollisesti lisättävä direktiivin 98/8/EY liitteeseen I, I A tai I B. Luetteloon kuuluu tebukonatsoli.

               (2)

               Tebukonatsolin käyttöä direktiivin 98/8/EY liitteessä V määritellyssä tuotetyypissä 8 (puunsuoja-aineet) arvioitiin asetuksen (EY) N:o 1451/2007 nojalla direktiivin 98/8/EY 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

               (3)

               Tanska, joka oli nimetty esitteleväksi jäsenvaltioksi, toimitti komissiolle 11 päivänä tammikuuta 2006 toimivaltaisen viranomaisen kertomuksen sekä suosituksen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 14 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

               (4)

               Jäsenvaltiot ja komissio tarkastelivat toimivaltaisen viranomaisen kertomusta. Biosidivalmisteita käsittelevä pysyvä komitea sisällytti tarkastelun tulokset 29 päivänä marraskuuta 2007 arviointikertomukseen asetuksen (EY) N:o 1451/2007 15 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

               (5)

               Tebukonatsolin tarkastelussa ei tullut esiin avoimia kysymyksiä tai huolenaiheita, jotka olisivat edellyttäneet asian käsittelyä terveys- ja ympäristöriskejä käsittelevässä tiedekomiteassa.

               (6)

               Tutkimukset osoittavat, että puunsuoja-aineina käyttävien tebukonatsolia sisältävien biosidituotteiden voidaan odottaa täyttävän direktiivin 98/8/EY 5 artiklassa säädetyt vaatimukset. On aiheellista sisällyttää tebukonatsoli liitteeseen I sen varmistamiseksi, että kaikissa jäsenvaltioissa voidaan direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti myöntää, muuttaa tai peruuttaa lupia, jotka koskevat puunsuoja-aineina käytettäviä tebukonatsolia sisältäviä biosidituotteita. Puun ulkokäsittelyyn ja jatkuvasti veden kanssa kosketuksiin joutuvaan käsiteltyyn puuhun on kuitenkin todettu liittyvän riskejä, joita ei voida hyväksyä. Luvan myöntäminen tällaisiin käyttötarkoituksiin edellyttää sellaisten tietojen toimittamista, jotka osoittavat, ettei tuotteiden käytöstä aiheudu ympäristölle riskejä, joita ei voida hyväksyä.

               (7)

               Arviointikertomuksen tulosten perusteella on aiheellista edellyttää ohjeiden antamista direktiivin 98/8/EY 10 artiklan 2 kohdan i alakohdan d alakohdan mukaisesti siitä, että puutavara on käsittelyn jälkeen varastoitava läpäisemättömälle kovalle perustalle, jotta tuotetta ei pääse valumaan suoraan maaperään ja jotta valumat voidaan kerätä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten.

               (8)

               Tämän direktiivin säännösten samanaikainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa on tärkeää, sillä siten varmistetaan tebukonatsolia tehoaineena sisältävien biosidituotteiden yhdenvertainen kohtelu markkinoilla ja edistetään biosidituotteiden markkinoiden moitteetonta toimintaa yleisesti.

               (9)

               Ennen tehoaineen sisällyttämistä liitteeseen I jäsenvaltioilla ja asianomaisilla osapuolilla olisi oltava käytettävissään kohtuullinen siirtymäaika uusiin vaatimuksiin valmistautumiseksi ja sen varmistamiseksi, että asiakirjat valmistelleet hakijat voivat hyötyä täysimääräisesti kymmenen vuoden tietosuojakaudesta, joka direktiivin 98/8/EY 12 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii alakohdan mukaisesti alkaa siitä päivästä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen.

               (10)

               Tehoaineen liitteeseen I sisällyttämisen jälkeen jäsenvaltioilla olisi oltava käytettävissään kohtuullinen määräaika direktiivin 98/8/EY 16 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanemiseksi ja erityisesti sellaisten lupien myöntämiseksi, muuttamiseksi tai peruuttamiseksi, jotka koskevat tuotetyyppiin 8 kuuluvia tebukonatsolia sisältäviä biosidituotteita, jotta voidaan varmistaa direktiivissä 98/8/EY säädettyjen vaatimusten täyttyminen.

               (11)

               Sen vuoksi direktiiviä 98/8/EY olisi muutettava.

               (12)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat biosidituotteita käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaisia,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivin 98/8/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2009. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.
   Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä huhtikuuta 2010.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 5 päivänä syyskuuta 2008.

            Komission puolesta

         Stavros DIMAS

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 123, 24.4.1998, s. 1.

      (2)  EUVL L 325, 11.12.2007, s. 3.

      LIITE
      Lisätään direktiivin 98/8/EY liitteeseen I kohta ”6” seuraavasti:

                     Nro

                     Yleisnimi

                     IUPAC-nimi
                     Tunnistenumerot

                     Markkinoille saatettavassa biosidituotteessa käytettävän tehoaineen vähimmäispuhtaus

                     Päivä, jona tehoaine sisällytetään liitteeseen

                     Määräaika 16 artiklan 3 kohdan noudattamiselle
                     (lukuun ottamatta tuotteita, jotka sisältävät useampaa kuin yhtä tehoainetta; näiden tuotteiden osalta sovelletaan 16 artiklan 3 kohdan noudattamista varten määräaikaa, joka on vahvistettu viimeisimmässä niistä päätöksistä, jotka koskevat tuotteessa käytettävien tehoaineiden sisällyttämistä liitteeseen)

                     Päivä, jona liitteeseen sisällyttäminen lakkaa

                     Tuotetyyppi

                     Erityissäännökset (1)

                     ”6

                     Tebukonatsoli

                     1-(4-Kloorifenyyli)-4,4-dimetyyli-3-(1,2,4-triatsol-1-yylimetyyli)pentan-3-oli
                     EY-numero: 403-640-2
                     CAS-numero: 107534-96-3

                     950 g/kg

                     1. huhtikuuta 2010

                     31. maaliskuuta 2012

                     31. maaliskuuta 2020

                     8

                     Jäsenvaltioiden on varmistettava, että lupien myöntämisessä noudatetaan seuraavia vaatimuksia:

                                 Koska maaperälle ja vesiympäristölle on todettu aiheutuvan riskejä, niiden suojelemiseksi on toteutettava asianmukaisia riskinhallintatoimenpiteitä. Teollisuuskäyttöön sallittujen tuotteiden päällysmerkinnöissä tai käyttöturvallisuustiedotteissa on erityisesti mainittava, että vastakäsitelty puutavara on varastoitava suojaan tai läpäisemättömälle kovalle perustalle, jotta tuotetta ei pääse valumaan suoraan maaperään tai vesistöön, ja että mahdolliset valumat on kerättävä uudelleenkäyttöä tai hävittämistä varten.

                                 Tuotteille ei voida myöntää lupaa, kun kyseessä on puun ulkokäsittely tai jatkuvasti veden kanssa kosketuksiin joutuva puu, jollei toimiteta tietoja, jotka osoittavat, että tuote täyttää – tarvittaessa asianmukaisten riskinhallintatoimien myötä – artiklassa 5 ja liitteessä VI olevat vaatimukset.”

         (1)  Liitteeseen VI sisältyvien yleisten periaatteiden noudattamista varten arviointikertomusten sisältö ja päätelmät asetetaan saataville komission internetsivustolle osoitteessa: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


Avis juridique important

|

31996L0034

Neuvoston direktiivi 96/34/EY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1996, UNICE:n, CEEP:n ja EAY:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta

Virallinen lehti nro L 145 , 19/06/1996 s. 0004 - 0009

NEUVOSTON DIREKTIIVI 96/34/EY,annettu 3 päivänä kesäkuuta 1996,UNICE:n, CEEP:n ja EAY:n tekemästä vanhempainlomaa koskevasta puitesopimuksesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen, joka on Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan (N:o 14) liitteenä, ja erityisesti sen 4 artiklan 2 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo, että1) sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan perusteella jäsenvaltiot, Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta, jäljempänä `jäsenvaltiot`, ovat halukkaita jatkamaan vuoden 1989 sosiaalisen peruskirjan mukaista toimintaa ja ovat tehneet keskenään sopimuksen sosiaalipolitiikasta,2) sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaan työmarkkinaosapuolet voivat yhdessä pyytää, että yhteisön tasolla tehtävät sopimukset pannaan täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä,3) työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 16 kohdassa määrätään naisten ja miesten yhtäläisestä kohtelusta muun muassa, että "olisi kehitettävä myös toimenpiteitä, joilla autetaan naisia ja miehiä sovittamaan yhteen työelämää ja perhettä koskevat velvoitteensa",4) laajasta yhteisymmärryksestä huolimatta neuvosto ei ole kyennyt tekemään päätöstä ehdotuksesta vanhempainlomaa ja perhesyiden vuoksi annettavaa lomaa koskevaksi direktiiviksi (1) sellaisena kuin ehdotus on muutettuna (2) 15 päivänä marraskuuta 1984,5) komissio on sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti kuullut työmarkkinaosapuolia työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevista mahdollisista yhteisön toiminnan suuntaviivoista,6) arvioituaan tämän kuulemisen perusteella, että yhteisön toiminta on suotavaa, komissio on kuullut työmarkkinaosapuolia uudelleen suunnitellun ehdotuksen sisällöstä mainitun sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti,7) toimialaltaan yleiset työmarkkinakeskusjärjestöt (UNICE, CEEP ja EAY) ilmoittivat komissiolle yhteisellä kirjeellään 5 päivänä heinäkuuta 1995 halustaan aloittaa mainitun sopimuksen 4 artiklassa määrätty menettely,8) mainitut työmarkkinakeskusjärjestöt tekivät 14 päivänä joulukuuta 1995 vanhempainlomaa koskevan puitesopimuksen, ja ne toimittivat komissiolle yhteisen pyyntönsä, että puitesopimus pantaisiin täytäntöön neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä mainitun sopimuksen 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti,9) neuvosto kehotti 6 päivänä joulukuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan unionin sosiaalipolitiikan tietyistä näkymistä, "Osallistuminen unionin taloudelliseen ja sosiaaliseen lähentymiseen" (3), työmarkkinaosapuolia käyttämään hyväkseen mahdollisuuksia tehdä sopimuksia, sillä työmarkkinaosapuolet ovat yleensä kaikkein lähimpänä yhteiskunnallista todellisuutta ja sosiaalisia ongelmia; Madridissa niiden valtioiden Eurooppa-neuvoston jäsenet, jotka ovat osapuolina sosiaalipolitiikasta tehdyssä sopimuksessa, ilmaisivat tyytyväisyytensä tämän puitesopimuksen tekemisestä,10) allekirjoittajaosapuolet halusivat tehdä puitesopimuksen, jossa määrätään vanhempainlomaa ja pakottavasta syystä tapahtuvaa työstä poissaoloa koskevista vähimmäisvaatimuksista ja jossa jätetään jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten tehtäväksi määritellä vanhempainloman soveltamista koskevat edellytykset, jotta kunkin jäsenvaltion tilanne, perhepolitiikan tilanne mukaan lukien, otetaan huomioon erityisesti vanhempainloman myöntämisen edellytysten ja vanhempainlomaoikeuden käyttämisen osalta,11) puitesopimuksen täytäntöönpanemiseksi sopiva säädösmuoto on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 artiklassa tarkoitettu direktiivi; näin ollen se velvoittaa jäsenvaltioita savutettavaan tulokseen nähden, mutta jättää niiden valittavaksi muodon ja keinot,12) perustamissopimuksen 3 b artiklassa ilmaistun toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita, ja ne voidaan näin ollen paremmin toteuttaa yhteisön tasolla; tämä direktiivi rajoittuu näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaviin vähimmäisvaatimuksiin eikä ylitä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,13) komissio on laatinut ehdotuksensa direktiiviksi ottaen huomioon sopimuspuolten edustavuuden, niiden valtuudet, puitesopimuksen lausekkeiden lainmukaisuuden sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevien aiheellisten määräysten noudattamisen,14) komissio on tiedottanut asiasta Euroopan parlamentille sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa koskevan, 14 päivänä joulukuuta 1993 annetun tiedonantonsa mukaisesti ja lähettänyt sille sopimustekstin siihen liittyvine direktiiviehdotuksineen ja sen perusteluineen,15) komissio on tiedottanut asiasta myös talous- ja sosiaalikomitealle ja lähettänyt sille sopimustekstin siihen liittyvine direktiiviehdotuksineen ja sen perusteluineen,16) puitesopimuksen 4 lausekkeen 2 kohdassa korostetaan, että tämän sopimuksen määräykset eivät ole riittävä peruste tämän sopimuksen piiriin kuuluvan työntekijöiden suojelun yleisen tason heikentämiselle, sanotun rajoittamatta jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolien oikeutta laatia tilanteen kehittymisen mukaan (siirrettävyyden poistaminen mukaan lukien) muunlaisia lakeja, asetuksia tai sopimuksia sillä edellytyksellä, että tässä sopimuksessa määrättyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan,17) työntekijöiden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteisön peruskirjassa tunnustetaan kaikkien syrjinnän muotojen torjumisen tärkeys, erityisesti sukupuoleen, ihonväriin, rotuun, mielipiteisiin tai uskontoon perustuvan syrjinnän osalta,18) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan 2 kohdassa määrätään, että "unioni pitää arvossa yhteisön oikeuden yleisinä periaatteina perusoikeuksia, sellaisena kuin ne taataan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyssä, Roomassa 4 päivänä marraskuuta 1950 allekirjoitetussa Euroopan yleissopimuksessa ja sellaisina kuin ne ilmenevät jäsenvaltioden yhteisessä valtiosääntöperinteessä",19) jäsenvaltiot voivat uskoa tämän direktiivin täytäntöönpanon työmarkkinaosapuolille niiden yhteisestä pyynnöstä edellyttäen, että ne itse toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet voidakseen milloin tahansa taata tässä direktiivissä säädettyjen tulosten toteutumisen, ja20) puitesopimuksen täytäntöönpano edistää sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Puitesopimuksen täytäntöönpano Tämän direktiivin tarkoituksena on panna täytäntöön toimialaltaan yleisten työmarkkinakeskusjärjestöjen (UNICE, CEEP ja EAY) 14 päivänä joulukuuta 1995 tekemä, liitteenä oleva puitesopimus vanhempainlomasta.2 artikla Loppusäännökset 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 3 päivänä kesäkuuta 1998 tai varmistettava viimeistään tuona päivänä, että työmarkkinaosapuolet ovat toteuttaneet sopimusteitse tarvittavat toimenpiteet, ja jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet voidakseen milloin tahansa taata tässä direktiivissä edellytettyjen tulosten toteutumisen. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioille sallitaan enintään vuoden lisäaika, jos se on tarpeen erityisten vaikeuksien tai työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon huomioon ottamiseksi.Jäsenvaltioiden on välittömästi ilmoitettava tällaisista tilanteista komissiolle.3. Jäsenvaltioiden antamissa 1 kohdassa tarkoitetuissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä tällainen viittaus. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.3 artikla Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 3 päivänä kesäkuuta 1996.Neuvoston puolestaT. TREUPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 333, 9.12.1983, s. 6(2) EYVL N:o C 316, 27.11.1984, s. 7(3) EYVL N:o C 368, 23.12.1994, s. 6LIITE PUITESOPIMUS VANHEMPAINLOMASTA JOHDANTO-OSA Oheinen puitesopimus merkitsee UNICE:n, CEEP:n ja EAY:n sitoutumista ottamaan käyttöön vanhempainlomaa ja pakottavista syistä töistä poissaoloa koskevat vähimmäismääräykset, jotka ovat tärkeä keino sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä ja edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia ja tasa-arvoista kohtelua naisten ja miesten välillä.UNICE, CEEP ja EAY pyytävät komissiota antamaan tämän puitesopimuksen neuvoston käsiteltäväksi, jotta se vahvistaisi päätöksellä näiden vähimmäismääräysten sitovuuden Euroopan yhteisön kaikissa jäsenvaltioissa, lukuun ottamatta Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyttä kuningaskuntaa.I. YLEISHUOMIOT 1. ottaen huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan liitteenä olevan sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan,sekä katsoen, että2. sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa määrätään, että yhteisön tasolla tehdyt sopimukset pannaan täytäntöön allekirjoittajaosapuolten yhteisestä pyynnöstä neuvoston komission ehdotuksesta tekemällä päätöksellä,3. komissio on ilmoittanut aikomuksestaan ehdottaa työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevaa yhteisön toimenpidettä,4. sosiaalisia perusoikeuksia koskevan yhteisön peruskirjan 16 kohdassa, jossa käsitellään tasa-arvoista kohtelua, määrätään toimenpiteiden kehittämisestä, jotta naiset ja miehet voisivat yhteensovittaa työ- ja perhe-elämää koskevat velvoitteensa,5. neuvoston 6 päivänä joulukuuta 1994 antamassa päätöslauselmassa todetaan, että yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva tehokas politiikka edellyttää kokonaisvaltaista ja yhtenäistä strategiaa, joka mahdollistaa paremman työaikojen järjestämisen, suuremman joustavuuden sekä sujuvamman työelämään paluun; päätöslauselmassa otetaan myös huomioon työmarkkinaosapuolten tärkeä asema tällä alalla ja etenkin niiden mahdollisuudet tarjota naisille ja miehille mahdollisuus sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämää koskevat velvoitteensa,6. työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista koskevien toimenpiteiden olisi kannustettava ottamaan käyttöön sellaisia uusia joustavia työaikajärjestelyjä, jotka vastaisivat paremmin yhteiskunnan muuttuvia tarpeita ja joissa olisi otettava samalla huomioon sekä yritysten että työntekijöiden tarpeet,7. perhepolitiikkaa on tarkasteltava yhdessä väestökehityksen, väestön vanhenemisen vaikutusten, sukupolvien lähentymisen ja naisten työelämään osallistumisen edistämisen kanssa,8. miehiä olisi kannustettava kantamaan yhtäläinen osuus perhevelvollisuuksista ja heitä olisi esimerkiksi valistusohjelmien avulla kannustettava vanhempainloman pitämiseen,9. tämä sopimus on puitesopimus, jossa esitetään äitiyslomasta erillistä vanhempainlomaa ja pakottavista syistä töistä poissaoloa koskevat vähimmäismääräykset ja jolla siirretään myöntämisperusteiden ja soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen laatiminen jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tehtäviksi, jotta kunkin jäsenvaltion tilanne voidaan ottaa huomioon,10. jäsenvaltioiden olisi säädettävä tai määrättävä sairausvakuutuksen nojalla maksettavien luontoisetujen säilyttämisestä vanhempainloman vähimmäiskeston ajan,11. jäsenvaltioiden olisi myös harkittava sosiaaliturvaetuuksia koskevien oikeuksien säilyttämistä muuttumattomina vanhempainloman vähimmäiskeston ajan, jos se kansalliset olosuhteet ja valtiontalouden tila huomioon ottaen on asianmukaista,12. tässä sopimuksessa otetaan huomioon tarve parantaa sosiaalipolitiikan vaatimuksia, suosia yhteisön talouden kilpailukykyä ja välttää asettamasta hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasitteita, jotka haittaisivat pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja kehittämistä, ja13. työmarkkinaosapuolilla on parhaat edellytykset löytää työnantajien ja työntekijöiden tarpeita vastaavia ratkaisuja, minkä vuoksi niille on annettava erityinen asema tämän sopimuksen täytäntöönpanossa ja soveltamisessa.ALLEKIRJOITTAJAOSAPUOLET OVAT TEHNEET SEURAAVAN SOPIMUKSEN:II. SISÄLTÖ 1 lauseke: Tarkoitus ja soveltamisala 1. Tässä sopimuksessa esitetään vähimmäismääräykset, joiden tarkoituksena on helpottaa työssä käyvien vanhempien työhön ja perheeseen liittyvien velvollisuuksien yhteensovittamista.2. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin työntekijöihin, sekä naisiin että miehiin, joilla on kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevissa säädöksissä, työehtosopimuksissa tai käytännöissä määritelty työsopimus tai työsuhde.2 lauseke: Vanhempainloma 1. Jollei 2 lausekkeen 2 kohdasta muuta johdu, työntekijöillä, niin naisilla kuin miehilläkin, on tämän sopimuksen nojalla yksilöllinen oikeus vanhempainlomaan lapsen syntymän tai lapseksi ottamisen vuoksi, jotta he voisivat huolehtia lapsesta vähintään kolmen kuukauden ajan tiettyyn ikään asti, joka voi ulottua kahdeksaan vuoteen ja jonka jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet määrittelevät.2. Naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien ja tasa-arvoisen kohtelun edistämiseksi tämän sopimuksen allekirjoittajaosapuolet katsovat, että 2 lausekkeen 1 kohdassa määrätty oikeus vanhempainlomaan olisi periaatteessa myönnettävä siten, että se ei olisi siirrettävissä.3. Vanhempainloman myöntämisperusteet ja sen hakemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään jäsenvaltioiden lainsäädännössä ja/tai työehtosopimuksissa tämän sopimuksen vähimmäismääräyksiä noudattaen. Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet voivat erityisestia) päättää, myönnetäänkö vanhempainloma kokoaikaisena, osa-aikaisena, jaksottaisena vai aikahyvityksenä,b) pitää vanhempainlomaoikeuden vähimmäisedellytyksenä enintään vuoden työssäoloa ja/tai palvelusaikaa,c) mukauttaa vanhempainloman myöntämisperusteet ja sen hakemista koskevat yksityiskohtaiset säännöt lapseksiottamista koskeviin erityisolosuhteisiin,d) vahvistaa vanheimpainlomaoikeuttaan käyttävän työntekijän työnantajalle antamaa ilmoitusta koskevat määräajat, jossa yhteydessä on ilmoitettava loman alkamis- ja päättymisajankohta,e) määritellä ne tilanteet, joissa työnantaja kansallisen lainsäädännön sekä kansallisten työehtosopimusten ja käytäntöjen mukaisen kuulemisen jälkeen saa siirtää vanhempainloman myöntämistä yrityksen toiminnan kannalta perusteltujen syiden vuoksi (esimerkiksi jos työ on kausiluonteista, jos sijaista ei voida löytää lomasta ilmoittamista koskevan määräajan kuluessa, jos merkittävä osa työvoimasta pyytää vanhempainlomaa samaan aikaan tai jos jokin tietty tehtävä on strategisesti merkittävä); kaikki tämän lausekkeen soveltamisesta johtuvat ongelmat on ratkaistava kansallisen lainsäädännön sekä kansallisten työehtosopimusten ja käytäntöjen mukaisesti,f) sallia edellisen e alakohdan lisäksi erityisjärjestelyjä pienten yritysten toiminnan- ja rakenteellisten tarpeiden huomioon ottamiseksi.4. Sen varmistamiseksi, että työntekijät voivat käyttää oikeuttaan vanheimpainlomaan, jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet kansallisen lainsäädännön sekä kansallisten työehtosopimusten ja käytäntöjen mukaisesti työntekijöiden suojelemiseksi työstä erottamiselta vanhempainloman hakemisen tai pitämisen vuoksi.5. Vanhempainloman päättyessä työntekijällä on oikeus palata takaisin aiempaan työhönsä, tai jos tämä on mahdotonta, hänen työsopimuksensa tai työsuhteensa mukaiseen vastaavaan tai samankaltaiseen työhön.6. Työntekijälle vanhempainloman alkuun mennessä kertyneet tai kertymässä olevat edut on säilytettävä sellaisinaan vanhempainloman loppuun asti. Vanhempainloman päättyessä sovelletaan näitä oikeuksia, kansallisesta lainsäädännöstä sekä kansallisista työehtosopimuksista ja käytännöistä aiheutuvat muutokset mukaan lukien.7. Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet määrittelevät työsopimusta tai työsuhdetta koskevat järjestelyt vanhempainloman ajaksi.8. Kaikki tähän sopimukseen liittyvät sosiaaliturvaa koskevat kysymykset kuuluvat jäsenvaltioiden tarkasteltaviksi ja ratkaistaviksi kansallisen lainsäädännön mukaisesti ottaen huomioon sosiaaliturvaetuuksia koskevien oikeuksien jatkuvuuden merkitys eri vaaratekijöiden ja erityisesti terveydenhuollon osalta.3 lauseke: Työstä poissaolo pakottavan syyn vuoksi 1. Jäsenvaltioiden ja/tai työmarkkinaosapuolten on toteutettava tarvittavat toimenpiteet salliakseen työntekijöiden työstä poissaolot kansallisen lainsäädännön sekä kansallisten työehtosopimusten ja käytäntöjen mukaisesti kiireellisten perhesyihin liittyvien pakottavien syiden vuoksi sellaisen sairauden tai onnettomuuden sattuessa, jolloin työntekijän välitön läsnäolo on välttämätöntä.2. Jäsenvaltiot ja/tai työmarkkinaosapuolet voivat täsmentää 3 lausekkeen 1 kohdassa tarkoitettuja myöntämisperusteita ja soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä rajoittaa tämän oikeuden tietyksi ajaksi vuosittain ja/tai tapauksittain.4 lauseke: Loppumääräykset 1. Jäsenvaltiot voivat soveltaa tai ottaa käyttöön tässä sopimuksessa määrättyjä suotuisampia määräyksiä.2. Tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpano ei ole pätevä peruste heikentää työntekijöiden suojan yleistä tasoa sopimuksen piiriin kuuluvalla alalla, eikä se estä jäsenvaltioita ja/tai työmarkkinaosapuolia kehittämästä tilanteen muuttumisen mukaan (mukaan lukien siirtämisen kiellon käyttöönotto) lakeihin, asetuksiin tai sopimuksiin perustuvia erilaisia säännöksiä edellyttäen, että tässä sopimuksessa määrättyjä vähimmäisvaatimuksia noudatetaan.3. Tällä sopimuksella ei rajoiteta työmarkkinaosapuolten oikeutta tehdä asianmukaisella tasolla, myös Euroopan tasolla, sopimuksia, joilla mukautetaan ja/tai täydennetään tämän sopimuksen määräyksiä erityisolosuhteiden ottamiseksi huomioon.4. Jäsenvaltioiden on saatettava neuvoston päätöksen noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahden vuoden kuluessa päätöksen hyväksymisestä tai varmistettava, että työmarkkinaosapuolet (1) toteuttavat tarvittavat toimenpiteet sopimusteitse tämän määräajan kuluessa. Jäsenvaltioille sallitaan enintään vuoden lisäaika päätöksen noudattamista varten, jos se on tarpeen erityisvaikeuksien tai työehtosopimuksella tapahtuvan täytäntöönpanon huomioon ottamiseksi.5. Sopimuksen soveltamisesta johtuvien riitojen ja valitusten ehkäisy ja käsittely tapahtuu kansallisen lainsäädännön sekä kansallisten työehtosopimusten ja käytäntöjen mukaisesti.6. Komission olisi osoitettava kaikki tämän sopimuksen tulkintaa Euroopan tasolla koskevat kysymykset ensi sijassa allekirjoittajaosapuolille lausunnon antamista varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission, kansallisten tuomioistuinten ja yhteisön tuomioistuimen tehtäviä.7. Allekirjoittajaosapuolet tarkastelevat uudelleen tämän sopimuksen soveltamista viiden vuoden kuluttua neuvoston päätöksestä, jos joku tämän sopimuksen osapuolista sitä pyytää.Tehty Brysselissä 14 päivänä joulukuuta 1995.Fritz VERZETNITSCHEAY:n puheenohtajaEmilio GABAGLIOEAY:n pääsihteeriEAY/CESBoulevard Émile Jacqmain 155B-1210 BruxellesAntonio Castellano AUYANETCEEP:n puheenjohtajaRoger GOURVÈSCEEP:n pääsihteeriCEEPRue de la Charité 15B-1040 BruxellesFrançois PERIGOTUNICE:n puheenjohtajaZygmunt TYSZKIEWICZUNICE:n pääsihteeriUNICERue Joseph II 40B-1040 Bruxelles(1) Joita tarkoitetaan sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 4 kohdassa.


Avis juridique important

|

32004L0013

Komission direktiivi 2004/13/EY, annettu 29 päivänä tammikuuta 2004, tiettyjen epoksijohdannaisten käytöstä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa annetun direktiivin 2002/16/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 027 , 30/01/2004 s. 0046 - 0047

Komission direktiivi 2004/13/EY,annettu 29 päivänä tammikuuta 2004,tiettyjen epoksijohdannaisten käytöstä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa annetun direktiivin 2002/16/EY muuttamisesta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia tarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä joulukuuta 1988 annetun neuvoston direktiivin 89/109/ETY(1) ja erityisesti sen 3 artiklan,on kuullut Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista,sekä katsoo seuraavaa:(1) Tiettyjen epoksijohdannaisten käytöstä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa 20 päivänä helmikuuta 2002 annetussa komission direktiivissä 2002/16/EY(2) vahvistetaan tietyt säännöt, jotka koskevat 2,2-bis(4-hydroksifenyyli)propaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetterin (BADGE), bis(hydroksifenyyli)metaani-bis(2,3-epoksipropyyli)eetterien (BFDGE), novolakkaglysidyylieetterien (NOGE) ja joidenkin niiden johdannaisten käyttöä/esiintymistä elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvissa materiaaleissa ja tarvikkeissa.(2) Kyseisessä direktiivissä säädetään, että BADGE-eetterien käyttöä ja/tai esiintymistä näiden materiaalien ja tarvikkeiden valmistuksessa voidaan jatkaa enintään 31 päivään joulukuuta 2004.(3) Elintarvikealan tiedekomitea pyysi toksikologisia tietoja BADGE-eetterien arvioimiseksi tietyissä määräajoissa. Tiedekomitea pyysi lisäksi uusia toksikologisia tietoja, jotta voitaisiin arvioida niiden kloorijohdannaisten mahdollinen karsinogeenisyys, jotka sisällytettiin direktiivin 2002/16/EY liitteessä I säädettyyn BADGE:n siirtymään sovellettavaan määrälliseen rajoitukseen.(4) Tiedekomitea totesi 4 päivänä joulukuuta 2002, että BADGE:n kloorijohdannaisten mahdollista karsinogeenisyyttä koskevat tulokset olivat negatiivisia ja että eurooppalaisten kuluttajien altistus BADGE:lle oli vähäistä, koska jäsenvaltioiden ja Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen äskettäisissä tutkimuksissa oli todettu säilykkeiden BADGE-pitoisuuden vähentyneen tuntuvasti. Siksi pidetään sallittavana jatkaa BADGE:n tilapäistä käyttölupaa yhdellä vuodella, kunnes uudet toksikologiset tiedot on toimitettu ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen on ne arvioinut.(5) Direktiivissä 2002/16/EY säädetään, että sen BADGE:tä, BFDGE:tä ja NOGE:tä koskevia vaatimuksia ei sovelleta pinnoitteilla päällystettyihin materiaaleihin, tarvikkeisiin ja sideaineisiin, jos ne on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 1 päivää maaliskuuta 2003. Näiden materiaalien ja tarvikkeiden saattaminen markkinoille on sallittua sillä edellytyksellä, että materiaaleihin ja tarvikkeisiin on merkitty täyttöpäivä. Jotta olisi olemassa yksiselitteinen tulkinta siitä, kuinka täyttöpäivä olisi merkittävä materiaaleihin ja tarvikkeisiin, on aiheellista säätää, että tämä päivä voidaan korvata "parasta ennen" -päivämäärällä, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2000/13/EY(3) säädetään, tai muulla merkinnällä, kuten neuvoston direktiivissä 89/396/ETY(4) vaaditulla erän numerolla, tällaisiin materiaaleihin tai tarvikkeisiin pakattujen elintarvikkeiden osalta. On kuitenkin tarpeen, että tällaisen merkinnän ja täyttöpäivän välillä on yhteys, jotta täyttöpäivä on aina tunnistettavissa.(6) Direktiiviä 2002/16/EY olisi siksi muutettava vastaavasti.(7) Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivi 2002/16/EY seuraavasti:1) Korvataan 2 artiklan toisen kohdan päivämäärä "31 päivään joulukuuta 2004" päivämäärällä "31 päivään joulukuuta 2005".2) Korvataan 5 artikla seuraavasti:" 5 artikla1. Edellä 2, 3 ja 4 artiklaa ei sovelleta 1 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin materiaaleihin ja tarvikkeisiin, jos ne on saatettu kosketuksiin elintarvikkeiden kanssa ennen 1 päivää maaliskuuta 2003.Näiden materiaalien ja tarvikkeiden saattaminen markkinoille on sallittua, mikäli materiaaleihin ja tarvikkeisiin on merkitty täyttöpäivä. Täyttöpäivän voi kuitenkin korvata muu merkintä, mikäli merkinnästä voidaan tunnistaa täyttöpäivä. Pyynnöstä täyttöpäivä on ilmoitettava toimivaltaisille viranomaisille ja henkilöille, jotka panevat täytäntöön tämän direktiivin vaatimuksia.2. Edellä 1 kohtaa sovelletaan rajoittamatta direktiivin 2000/13/EY säännösten soveltamista."2 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 29 päivänä tammikuuta 2005. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kyseiset säädöstekstit sekä kyseisten säännösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa tärkeimmät kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 29 päivänä tammikuuta 2004.Komission puolestaDavid ByrneKomission jäsen(1) EYVL L 40, 11.2.1989, s. 38.(2) EYVL L 51, 22.2.2002, s. 27.(3) EYVL L 109, 6.5.2000, s. 29.(4) EYVL L 186, 30.6.1989, s. 21.


Avis juridique important

|

31992L0026

Neuvoston direktiivi 92/26/ETY, annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden luovutusluokittelusta

Virallinen lehti nro L 113 , 30/04/1992 s. 0005 - 0007 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 22 s. 0032  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 22 s. 0032

NEUVOSTON DIREKTIIVI 92/26/ETY,annettu 31 päivänä maaliskuuta 1992,ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden luovutusluokittelusta EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettäon tärkeää toteuttaa toimenpiteitä sisämarkkinoiden luomiseksi asteittain 31 päivänä joulukuuta 1992 mennessä; sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan,ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden luovutusta koskevat edellytykset vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa, tietyissä jäsenvaltiossa vapaasti myytäviä lääkkeitä voidaan muissa jäsenvaltioissa saada ainoastaan lääkemääräyksellä,direktiivissä 92/28/ETY(4) määritellään ne lääkkeet, joita voidaan yleisesti mainostaa; ottaen huomioon viestintätapojen kehittymisen olisi lääkkeiden julkista luovutusta koskevat edellytykset yhdenmukaistettava,lisäksi yhteisössä liikkuvilla henkilöillä on oikeus kuljettaa mukanaan kohtuullinen määrä laillisesti henkilökohtaiseen käyttöön hankkimiaan lääkkeitä; yhdessä jäsenvaltiossa asuvalla henkilöllä on oltava myös mahdollisuus vastaanottaa toisesta jäsenvaltiosta kohtuullinen määrä henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettuja lääkkeitä; sen vuoksi on tärkeää yhdenmukaistaa lääkkeiden julkista luovutusta koskevat edellytykset,lisäksi yhteisön uuden lääkkeiden rekisteröintijärjestelmän mukaan tietyiltä lääkkeiltä edellytetään yhteisön markkinoillesaattamista koskeva lupa; tässä yhteydessä on yhteisön markkinoille saattamista koskevan luvan kattamille lääkkeille vahvistettava luovutusluokittelu; sen vuoksi on tärkeää vahvistaa perusteet, joiden perusteella yhteisön päätökset tehdään,ensiksi on tarpeen yhdenmukaistaa lääkkeiden luovutusluokitteluun yhteisössä tai asianomaisessa jäsenmaassa sovellettavat perusperiaatteet ottamalla lähtökohdaksi Euroopan neuvoston jo hyväksymät periaatteet sekä Yhdistyneissä kansakunnissa tehdyn huumausaineita ja psykotrooppisia aineita koskevan yhdenmukaistamistyön, jatämä direktiivi ei vaikuta kansallisiin sosiaaliturvajärjestelmiin, jotka koskevat lääkemääräyksellä saatavien lääkkeiden korvaamista tai maksamista,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1 Tämä direktiivi koskee ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden luovutusta koskevaa luokittelua yhteisössä:- lääkemääräystä edellyttäviin lääkkeisiin,- lääkkeisiin, joista ei edellytetä lääkemääräystä.2 Tässä direktiivissä sovelletaan lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 26 päivänä tammikuuta 1965 annetun neuvoston direktiivin 65/65/ETY(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 89/343/ETY(6), 1 artiklassa vahvistettua lääkkeen määritelmää. Lisäksi lääkemääräyksellä tarkoitetaan mitä tahansa lääkemääräystä, jonka yhteisössä lääkkeitä määräämään oikeutettu ammattihenkilö on antanut.2 artikla 1 Toimivaltaisten viranomaisten on myöntäessään lääkkeelle markkinoille saattamista koskevaa lupaa määriteltävä lääkkeen luokittelu:- lääkemääräystä edellyttävään lääkkeeseen,- lääkkeeseen, josta ei edellytetä lääkemääräystä.Tässä tarkoituksessa sovelletaan 3 artiklan 1 kohdassa vahvistettuja perusteita.2 Toimivaltaiset viranomaiset voivat vahvistaa alaluokkia lääkkeille, joita ei saa luovuttaa kuin lääkemääräyksellä. Tällöin niiden on viitattava seuraavaan luokitteluun:a) uusittavalla tai muulla kuin uusittavalla lääkemääräyksellä saatavat lääkkeet;b) erityislääkemääräystä edellyttävät lääkkeet;c) rajoitetulla lääkemääräyksellä saatavat lääkkeet, jotka on varattu käytettäviksi tietyillä erikoisaloilla.3 artikla 1 Lääkkeiltä edellytetään lääkemääräys, jos- ne oikein käytettyinäkin todennäköisesti aiheuttavat vaaraa joko suoraan tai välillisesti, jos niitä käytetään ilman lääketieteellistä valvontaa, tai- niitä käytetään usein ja hyvin laajalti väärin, ja sen vuoksi ne todennäköisesti aiheuttavat suoraa tai välillistä vaaraa ihmisen terveydelle, tai- ne sisältävät aineita tai niistä tehtyjä valmisteita, joiden vaikutus ja/tai sivuvaikutukset edellyttävät lisätutkimuksia, tai- lääkäri tavallisesti määrää niitä parenteraalisesti annettaviksi.2 Jos jäsenvaltiot vahvistavat alaluokan erityislääkemääräystä edellyttäville lääkkeille, on niiden otettava huomioon seuraavat tekijät:- lääke sisältää vapauttamattomina määrinä ainetta, joka on luokiteltu huumaus- tai psykotrooppiseksi aineeksi kansainvälisissä yleissopimuksissa (Yhdistyneiden kansakuntien vuosien 1961 ja 1971 yleissopimukset) tarkoitetulla tavalla tai- lääke todennäköisesti aiheuttaa väärin käytettynä merkittävän väärinkäytön vaaran, johtaa riippuvuuteen, tai sitä käytetään laittomiin tarkoituksiin, tai- lääke sisältää aineen, jota sen uutuuden tai ominaisuuksien vuoksi voitaisiin varotoimenpiteenä pitää tuohon luokkaan kuuluvana.3 Jos jäsenvaltiot vahvistavat alaluokan rajoitettua lääkemääräystä edellyttäville lääkkeille, on niiden otettava huomioon seuraavat tekijät:- lääke on farmaseuttisen luonteensa tai uutuutensa tai kansanterveyden edun vuoksi varattu hoitoihin, jotka voidaan suorittaa ainoastaan sairaalaolosuhteissa,- lääkettä käytetään sellaisten sairaustilojen hoidossa, jotka on todettava riittävillä diagnostisilla välineillä varustetuissa sairaalaolosuhteissa tai laitoksissa, vaikka annostelu ja seuranta voidaan suorittaa muualla, tai- lääke on tarkoitettu avohoitopotilaille, mutta sen käyttö voi aiheuttaa hyvin vakavia sivuvaikutuksia, jotka edellyttävät tarvittaessa erikoislääkärin laatimaa hoitomääräystä ja erityisvalvontaa koko hoidon ajan.4 Toimivaltainen viranomainen voi luopua 1, 2 ja 3 kohdan soveltamisesta ottaen huomioon:a) enimmäiskerta-annoksen, enimmäispäiväannoksen, vahvuuden, lääkemuodon, tietyt pakkaustyypit; ja/taib) muut määrittelemänsä käyttöolosuhteet.5 Jos toimivaltainen viranomainen ei määrää lääkkeitä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin alaluokkiin, on sen silti otettava huomioon tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut perusteet määritellessään, onko jokin lääke luokiteltava yksinomaan lääkemääräyksellä luovutettavaksi lääkkeeksi.4 artikla Ilman lääkemääräystä saatavia lääkkeitä ovat ne lääkkeet, jotka eivät täytä 3 artiklassa lueteltuja perusteita.5 artikla 1 Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava luettelo lääkkeistä, jotka niiden alueella edellyttävät lääkemääräystä, ja määriteltävä tarvittaessa niiden luokat. Niiden on saatettava tämä luettelo ajan tasalle vuosittain.2 Uudistaessaan viiden vuoden välein markkinoille saattamista koskevaa lupaa tai silloin, kun uusia seikkoja toimitetaan toimivaltaisten viranomaisten tietoon, on toimivaltaisten viranomaisten tarkastettava ja tarvittaessa muutettava lääkkeen luokittelua soveltaen 3 artiklassa lueteltuja perusteita.6 artikla 1 Kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin antamisesta jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu luettelo silloin, kun viimeksi mainitut sitä pyytävät.2 Jäsenvaltioiden on vuosittain toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille 1 kohdassa tarkoitettuun luetteloon tehdyt muutokset.3 Neljän vuoden kuluessa tämän direktiivin antamisesta komissio toimittaa neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin soveltamisesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa aiheelliset ehdotukset.7 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivään tammikuuta 1993 mennessä. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.8 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 31 päivänä maaliskuuta 1992.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaVitor MARTINS(1) EYVL N:o C 58, 8.3.1990, s. 18(2) EYVL N:o C 183, 15.7.1991, s. 178 jaEYVL N:o C 67, 16.3.1992(3) EYVL N:o C 225, 10.9.1990, s. 21(4) EYVL N:o L 113, 30.4.92, s. 13(5) EYVL N:o 22, 9.2.1965, s. 369/65(6) EYVL N:o L 142, 25.5.1989, s. 14


Avis juridique important

|

31996L0016

Neuvoston direktiivi 96/16/EY, annettu 19 päivänä maaliskuuta 1996, maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta

Virallinen lehti nro L 078 , 28/03/1996 s. 0027 - 0029

NEUVOSTON DIREKTIIVI 96/16/EY,annettu 19 päivänä maaliskuuta 1996,maitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),sekä katsoo, ettämaitoa ja maitovalmisteita koskevien tilastotietojen keruusta jäsenvaltioissa 31 päivänä heinäkuuta 1972 annettua neuvoston direktiiviä 72/280/ETY (3) on muutettu useita kertoja; uusien muutosten perusteella mainittu direktiivi olisi selkeyden vuoksi muotoiltava uudelleen,komissio tarvitsee perustamissopimuksen ja maidon ja maitovalmisteiden yhteistä markkinajärjestelyä koskevien yhteisön säännösten nojalla sille kuuluvien tehtävien suorittamiseksi tarkat tiedot maidon tuotannosta ja käytöstä sekä säännölliset, yksityiskohtaiset, lyhyttä ajanjaksoa koskevat tiedot maitoa käsitteleviin tai jalostaviin yrityksiin toimitetuista maitomääristä ja maitovalmisteiden tuotannosta jäsenvaltioissa,tutkimukset maidon tuotannosta ja käytöstä maatilalla olisi tehtävä yhdenmukaisten vaatimusten mukaisesti ja suurempaa tarkkuutta noudattaen, ja kunkin jäsenvaltion maitoa käsittelevissä tai jalostavissa yrityksissä olisi kerättävä tietoja kuukausittain,vertailukelpoisten tulosten saamiseksi olisi laadittava yhteiset vaatimukset tutkimusalueen rajaamisesta, huomioon otettavista ominaisuuksista ja tietojen keruumenettelyistä,aikaisempien säädöksien soveltamisesta saatu kokemus on osoittanut, että olisi suotavaa yksinkertaistaa niiden säännöksiä erityisesti poistamalla viikoittaisten tulosten ilmoittamisvelvollisuus,ottaen huomioon maitovalmisteissa olevan maidon valkuaisaineosan yhä tärkeämmän merkityksen on toteutettava vastavat toimenpiteet, jatämän direktiivin säännösten täytäntöönpanon helpottamiseksi olisi jatkettava läheistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja komission välillä, erityisesti päätöksellä 72/279/ETY (4) perustetun pysyvän maataloustilastokomitean puitteissa,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Jäsenvaltioiden on:1) kerättävä tietoja 2 artiklassa määritellyistä yksiköistä 4 artiklassa määriteltyjen tietojen osalta ja ilmoitettava tulokset komissiolle kuukausittain, vuosittain ja joka kolmas vuosi;2) tehtävä vuosittain tutkimus maidon tuotannosta ja käytöstä 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti määritellyillä maatiloilla;3) jäsenvaltioilla on komission suostumuksella lupa käyttää muista virallisista lähteistä peräisin olevia tietoja.2 artikla Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tietojen keräämisellä on katettava:1) yritykset tai maatilat, jotka ostavat täysmaitoa - ja tarvittaessa maitovalmisteita - joko suoraan maatiloilta tai 2 kohdassa tarkoitetuilta yrityksiltä jalostaakseen sitä (niitä) maitovalmisteiksi;2) yritykset, jotka keräävät maitoa tai kermaa luovuttaakseen sen kokonaan tai osittain jalostamattomana 1 kohdassa tarkoitetuille yrityksille.Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tilastotulosten toimittamisen päällekkäisyyden estämiseksi.3 artikla 1. Tässä direktiivissä `maidolla` tarkoitetaan lehmän-, lampaan-, vuohen- ja puhvelinmaitoa. Edellä 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetyt kuukausittaiset tietojen keruut koskevat ainoastaan lehmänmaitoa ja ainoastaan lehmänmaidosta valmistettuja valmisteita.2. Luettelo maitovalmisteista, joista kerätään tietoa, on annettava 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen; luetteloa voidaan muuttaa samaa menettelyä noudattaen.3. Yhdenmukaiset määritelmät tuloksien ilmoittamista varten on laadittava 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.4 artikla 1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tietojen keruut on toteutettava niin, että niiden avulla saadaan ilmoitetuksi vähintään jäljempänä a, b ja c kohdassa mainitut tiedot.Kyselylomakkeet on laadittava niin, ettei tulosten päällekkäisyyttä synny.Tiedot on annettava:a) kuukausittain:i) kerätyn maidon ja kerman määrästä ja rasvamäärästä sekä kerätyn lehmänmaidon valkuaispitoisuudestaii) tiettyjen jalostettujen ja toimitettavaksi valmiiden tuoreiden maitovalmisteiden sekä tiettyjen valmistettujen maitovalmisteiden määrästä;b) vuosittain:i) käytettävissä olevan maidon ja kerman määrästä ja rasvapitoisuudesta ja valkuaispitoisuudesta,ii) jalostettujen ja kuluttajalle toimitettavaksi valmiiden tuoreiden maitovalmisteiden ja muiden maitovalmisteiden määrästä, lajin mukaan jaoteltuina,iii) raaka-aineiden käytöstä jaoteltuna täysmaitoon ja rasvattomaan maitoon, sekä maitovalmisteiden valmistuksessa käytetystä rasvamäärästä;c) joka kolmas vuosi (31 päivästä joulukuuta 1997):edellä 2 artiklassa tarkoitettujen, tietojen keruun kohteena olevien yksiköiden lukumäärä suuruusjärjestyksessä.2. Jäsenvaltioiden on tehtävä kolmen vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta kokeilututkimuksia tai tutkimuksia, joiden tarkoituksena on analysoida, voidaanko b kohdassa tarkoitettuja vuosittain annettavia tilastotietoja tärkeimpien maitovalmisteiden valkuaispitoisuudesta laajentaa. Komissio vahvistaa 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen työohjelman jokaiselle näistä kolmesta vuodesta.Jäsenvaltioiden on lähetettävä vuosittain komissiolle tämän ohjelman täytäntöönpanokertomus, johon sisältyvät asiasta käytettävissä olevat tilastotiedot sekä niiden tulkintaan tarvittavat ainekset.5 artikla 1. Edellä 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on kerättävä tyhjentävästi meijereissä, jotka edustavat vähintään 95:tä prosenttia jäsenvaltion keräämästä maidosta, ja jäljelle jäävä osa arvioidaan edustavien näytteiden tai muiden lähteiden perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen alakohdan soveltamista.Jäsenvaltiot voivat toteuttaa 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun tietojen keruun otantatutkimuksella. Tällöin otantavirhe saa olla enintään yksi prosentti (luotettavuustaso 68 prosenttia) maan kokonaistiedoista.2. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet kattavien ja riittävän tarkkojen tulosten saamiseksi. Niiden on ilmoitettava komissiolle menetelmäkertomuksen muodossa kaikki tiedot, joiden perusteella on mahdollista arvioida tulosten tarkkuus, erityisesti:a) käytetyt kyselylomakkeet;b) tulosten päällekkäisyyden välttämiseksi käytetyt menetelmät;c) menetelmät kyselylomakkeilla saatujen tietojen siirtämiseksi yhteisön taulukoihin.Menetelmäkertomukset, tietojen saatavuus, tietojen luotettavuus ja muut tämän direktiivin soveltamiseen liittyvät seikat tutkitaan kerran vuodessa maataloustilastokomitean toimivaltaisessa työryhmässä. Ensimmäinen menetelmäkertomus lähetetään komissiolle viimeistään ennen tämän direktiivin voimaantuloa seuraavan vuoden loppua.6 artikla 1. Taulukot tietojen lähettämistä varten on laadittava 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.Taulukoita voidaan muuttaa samaa menettelyä noudattaen.2. Jäsenvaltioiden on lähetettävä 3 kohdassa tarkoitetut tulokset mukaan lukien ne tiedot, jotka on julistettu luottamuksellisiksi niiden tietosalaisuutta koskevan kansallisen lainsäädännön tai kansallisten käytäntöjen nojalla, salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle 11 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, ETY) N:o 1588/90 (5) säännösten mukaisesti.3. Jäsenvaltioiden on lähetettävä tiedot tiivistelmän laatimisen jälkeen komissiolle viipymättä ja viimeistään:a) 45 päivää tilastointikuukauden päättymisen jälkeen 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut kuukausittaiset tulokset;b) tilastointivuotta seuraavan vuoden kesäkuussa:- edellä 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut vuosittaiset tulokset,- edellä 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu täytäntöönpanokertomus;c) tilastointivuotta seuraavan vuoden syyskuussa 1 artiklan 2 kohdassa ja 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tulokset.4. Komissio kokoaa jäsenvaltioiden lähettämät tiedot ja ilmoittaa niille kokonaistulokset.7 artikla 1. Jos tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, asian saattaa pysyvän maataloustilastokomitean, jäljempänä `komitea`, käsiteltäväksi komitean puheenjohtaja omasta aloitteestaan tai jäsenvaltion edustajan pyynnöstä.2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.3. a) Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.b) Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.c) Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden määräajassa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.8 artikla Komissio antaa viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 1999 neuvostolle tämän direktiivin soveltamisesta saatua kokemusta käsittelevän kertomuksen. Tällöin komissio esittää erityisesti 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun analyysin tulokset ja tarvittaessa tiettyä ajanjaksoa koskevat ehdotukset.9 artikla 1. Kumotaan direktiivi 72/280/ETY 1 päivästä tammikuuta 1997.2. Viittauksia kumottuun direktiiviin 72/280/ETY pidetään viittauksina tähän direktiiviin.10 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä. Niiden on ilmoitettava niistä viipymättä komissiolle.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle keskeiset hyväksymänsä tämän direktiivin alaan kuuluvat kansallisen oikeuden säädökset.11 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.12 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 19 päivänä maaliskuuta 1996.Neuvoston puolestaW. LUCHETTIPuheenjohtaja(1) EYVL N:o C 321, 1.12.1995, s. 6(2) EYVL N:o C 32, 5.2.1996(3) EYVL N:o L 179, 7.8.1972, s. 2, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(4) EYVL N:o L 179, 7.8.1972, s. 1(5) EYVL N:o L 151, 15.6.1990, s. 1


title: Neuvoston direktiivi 2014/102/EU, annettu 7 päivänä marraskuuta 2014 , tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta  ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

text:
               21.11.2014

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 334/86

         NEUVOSTON DIREKTIIVI 2014/102/EU,
   annettu 7 päivänä marraskuuta 2014,
   tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU mukauttamisesta Kroatian tasavallan liittymisen johdosta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon Kroatian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 50 artiklan,
   ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Kroatian liittymisasiakirjan 50 artiklassa määrätään, että jos toimielinten ennen liittymistä antamia säädöksiä on mukautettava liittymisen johdosta ja jos tarvittavista mukautuksista ei ole määrätty liittymisasiakirjassa tai sen liitteissä, neuvosto hyväksyy määräenemmistöllä komission ehdotuksesta tätä varten tarvittavat säädökset, jos alkuperäinen säädös ei ole komission antama.

               (2)

               Asiaankuuluvat Kroatian yritysmuodot olisi lisättävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/34/EU (1) liitteisiin I ja II, jotta kyseisessä direktiivissä säädettyjen yhteensovittamistoimenpiteiden soveltamisala olisi Kroatian osalta asianmukainen. Muutosten soveltamisala olisi rajoitettava Kroatian liittymisen johdosta vaadittaviin teknisiin mukautuksiin.

               (3)

               Direktiivi 2013/34/EU olisi näin ollen muutettava tämän mukaisesti,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivi 2013/34/EU tämän direktiivin liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 20 päivänä heinäkuuta 2015. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
   Jäsenvaltiot voivat säätää, että ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja säädöksiä sovelletaan ensimmäisen kerran 1 päivänä tammikuuta 2016 tai kalenterivuoden 2016 aikana alkavien tilivuosien tilinpäätöksiin.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne julkaistaan virallisesti. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 7 päivänä marraskuuta 2014.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         P. C. PADOAN

      (1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/34/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, tietyntyyppisten yritysten vuositilinpäätöksistä, konsernitilinpäätöksistä ja niihin liittyvistä kertomuksista, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/43/EY muuttamisesta ja neuvoston direktiivien 78/660/ETY ja 83/349/ETY kumoamisesta (EUVL L 182, 29.6.2013, s. 19).

      LIITE
      Muutetaan direktiivi 2013/34/EU seuraavasti:

                  1)

                  Lisätään liitteeseen I Ranskaa koskevan kohdan jälkeen kohta seuraavasti:

                              ”—

                              Kroatia:
                              dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću;”

                  2)

                  Lisätään liitteeseen II Ranskaa koskevan kohdan jälkeen kohta seuraavasti:

                              ”—

                              Kroatia:
                              javno trgovačko društvo, komanditno društvo, gospodarsko interesno udruženje;”