Avis juridique important

|

31978L1026

Neuvoston direktiivi 78/1026/ETY, annettu 18 päivänä joulukuuta 1978, tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta eläinlääketieteen alalla sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi

Virallinen lehti nro L 362 , 23/12/1978 s. 0001 - 0006 Suomenk. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0011  Kreikank. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0046  Ruotsink. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0011  Espanjank. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0049  Portugalink. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0049

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 18 päivänä joulukuuta 1978,tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta eläinlääketieteen alalla sekä toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi (78/1026/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 49, 57, 66 ja 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, ettäperustamissopimuksen mukaisesti kaikenlainen kansalaisuuteen perustuva syrjintä sijoittautumisen ja palvelujen tarjoamisen yhteydessä on kielletty siirtymäkauden päätyttyä; kyseistä kansalaisuuteen perustuvaa kohtelua koskevaa periaatetta sovelletaan erityisesti myönnettäessä lupa eläinlääkärin ammatin harjoittamista varten sekä ammatillisten järjestöjen tai toimielimien rekisteriin merkittäessä tai niiden jäsenyyden saamisessa,kuitenkin näyttää aiheelliselta saattaa voimaan tiettyjä säännöksiä, joilla helpotetaan sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokasta käyttämistä eläinlääkäreiden toiminnassa,perustamissopimuksen mukaisesti jäsenvaltiot eivät saa myöntää minkäänlaista tukea, joka saattaisi vääristää sijoittautumisen edellytyksiä,perustamissopimuksen 57 artiklan 1 kohdassa määrätään tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroista tunnustamista koskevien direktiivien antamisesta; tämän direktiivin tarkoituksena on, että tunnustetaan tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka antavat mahdollisuuden ryhtyä harjoittamaan toimintaa eläinlääketieteen alalla,ottaen huomioon jäsenvaltioiden väliset, eläinlääkärien koulutuksen laatua ja kestoa koskevat erot, olisi yhteensovittamista varten laadittava tietyt säännökset, joiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita etenemään tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisessa tunnustamisessa; tällainen yhteensovittaminen on toteutettu eläinlääkäreiden toimintaa koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 18 päivänä joulukuuta 1978 annetulla neuvoston direktiivillä 78/1027/ETY (4),koska direktiivi tutkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta ei välttämättä merkitse kyseisten tutkintotodistusten edellyttämän koulutuksen vastaavuutta, muodollisen koulutustodistuksen kyseessä ollessa tulee näiden pätevyystodistusten käyttö sallia vain sen jäsenvaltion kielellä, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee,helpottaakseen kansallisten viranomaisten toimintaa tämän direktiivin soveltamisessa, jäsenvaltiot voivat määrätä, että tämän direktiivin koulutusvaatimukset täyttävän henkilön on muodollisten koulutustodistusten lisäksi esitettävä sen maan toimivaltaisen viranomaisen, josta hän on peräisin tai josta hän tulee, antama todistus siitä, että kyseiset koulutustodistukset ovat sellaisia, joita tässä direktiivissä tarkoitetaan,palvelujen tarjoamisen yhteydessä toiminnan kiinteään ja pysyvään laatuun liittyvä vaatimus ammatillisten järjestöjen tai toimielinten rekisteriin merkitsemisestä tai jäsenyydestä muodostaisi epäilemättä, kun toimintaa harjoitetaan väliaikaisesti, esteen henkilölle, joka aikoo tarjota palveluja; kyseinen vaatimus on tästä syystä kumottava; tällaisessa tapauksessa on kuitenkin taattava ammatillinen valvonta, joka on mainittujen ammatillisten järjestöjen tai toimielinten tehtävänä; tästä syystä olisi, jollei perustamissopimuksen 62 artiklasta muuta johdu, säädettävä, että asianomainen voidaan velvoittaa esittämään vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle palvelujen tarjoamista koskevat yksityiskohtaiset tiedot,kun on kyse hyvän maineen ja nuhteettomuuden vaatimuksista, on erotettava toisistaan vaatimukset, jotka on täytettävä ennen kuin ryhdytään harjoittamaan ammattia, ja ne, jotka on täytettävä sitä harjoitettaessa, japalkatussa työssä toimivien eläinlääkäreiden suhteen työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1612/68 (5) ei sisällä erityisiä säännöksiä nuhteettomuudesta tai hyvästä maineesta, ammatillisesta valvonnasta eikä ammattinimikkeiden käytöstä; jäsenvaltiosta riippuen tällaisia säännöksiä sovelletaan tai voidaan soveltaa sekä palkatussa työssä oleviin että itsenäisinä ammatinharjoittajina toimiviin henkilöihin; eläinlääkärien toiminta kaikissa jäsenvaltioissa edellyttää eläinlääkärin tutkintotodistusta, todistusta tai muuta muodollista kelpoisuutta osoittavaa asiakirjaa; tätä toimintaa harjoitetaan sekä palkattuna työntekijänä että itsenäisenä ammatinharjoittajana tai samat henkilöt voivat uransa aikana harjoittaa ammattiaan molemmilla tavoilla; näiden ammattihenkilöiden vapaan liikkuvuuden mahdollisimman tehokkaaksi edistämiseksi yhteisön alueella näyttää tarpeelliselta ulottaa tämän direktiivin soveltaminen koskemaan palkatussa työssä toimivia eläinlääkäreitä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:I LUKU SOVELTAMISALA 1 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan eläinlääkärien toimintaan.II LUKU TUTKINTOTODISTUKSET, TODISTUKSET JA MUUT MUODOLLISTA KELPOISUUTTA OSOITTAVAT ASIAKIRJAT ELÄINLÄÄKETIETEESSÄ 2 artikla Jäsenvaltioiden on tunnustettava sellaiset tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille toisessa jäsenvaltiossa direktiivin 78/1027/ETY 1 artiklan mukaisesti ja jotka on mainittu 3 artiklassa, siten, että kyseinen pätevyystodistus antaa jäsenvaltion alueella saman oikeuden eläinlääkärin toiminnan aloittamiseen ja sen harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä antamat tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat.Silloin kun 3 artiklassa mainittu tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista kelpoisuutta osoittava asiakirja on annettu ennen tämän direktiivin täytäntöönpanoa, siihen tulee liittää sen antaneen maan toimivaltaisten viranomaisten antama todistus siitä, että se on direktiivin 78/1027/ETY 1 artiklan mukainen.3 artikla Edellä 2 artiklassa tarkoitetut tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat ovat seuraavat:a) Saksassa:1. "Zeugnis über die tierärztliche Staatsprüfung" (todistus eläinlääketieteen valtiontutkinnosta), jonka toimivaltaiset viranomaiset antavat,2. Saksan liittotasavallan toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset siitä, että 8 päivän toukokuuta 1945 jälkeen Saksan demokraattisen tasavallan toimivaltaisten viranomaisten antamat tutkintotodistukset tunnustetaan vastaaviksi edellä 1 alakohdassa mainitun tutkintotodistuksen kanssa;b) Belgiassa:"le diplôme légal de docteur en médecine vétérinaire - het wettelijke diploma van doctor in de veeartsenijkunde of doctor in de diergeneeskunde" (lakisääteinen eläinlääkärin tutkintotodistus), jonka antaa valtion yliopisto, keskustutkintolautakunta tai valtion yliopistokoulutuksen tutkintolautakunta;c) Tanskassa:"bevis for bestået kandidateksamen i veterinærvidenskab (cand. med. vet.)" (todistus eläinlääketieteen kandidaatin tutkinnon suorittamisesta), jonka antaa "Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole";d) Ranskassa:"le diplôme de docteur vétérinaire d'Etat" (valtiontutkinto eläinlääketieteessä);e) Irlannissa:1. "Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)" -tutkinto;2. "Royal College of Veterinary Surgeons" -jäsenyyttä (MRCVS) osoittava tutkintotodistus, joka annetaan täyden oppimäärän Irlannin eläinlääketieteellisessä oppilaitoksessa suorittaneelle henkilölle;f) Italiassa:"il diploma di laurea di dottore in medicina veterinaria accompagnato dal diploma d'abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria", jonka opetusministeri antaa valtion toimivaltaisen tutkintolautakunnan esityksen perusteella;g) Luxemburgissa:1. "le diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire" (valtion tutkintotodistus eläinlääketieteessä), jonka antaa valtion tutkintolautakunta ja jonka opetusministeri hyväksyy,2. korkeamman oppiarvon eläinlääketieteessä suovat tutkintotodistukset, jotka on myönnetty jossain yhteisön maassa ja jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittelijaksi, mutta ei harjoittamaan ammattia ja jotka opetusministeri on virallisesti tunnustanut korkeammasta opetuksesta ja ulkomaisten tutkintojen ja tutkintotodistusten tunnustamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1969 annetun lain mukaisesti, ja jotka on esitettävä yhdessä kansanterveysministerin hyväksymän käytännön opetusta koskevan todistuksen kanssa;h) Alankomaissa:1. "het getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig examen" (todistus, joka osoittaa eläinlääketieteen tutkinnon suorittamista),2. "het getuigschrift van met goed gevoig afgelagd veeartsenijkundig examen" (todistus, joka osoittaa eläinlääketieteen tutkinnon suorittamista);i) Yhdistyneessä kuningaskunnassa:tutkinnot:- "Bachelor of Veterinary Science" (BVSc.),- "Bachelor of Veterinary Medicine" (Vet.MB tai BVet.Med.),- "Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery" (BVM and S tai BVMS),- "Royal College of Veterinary Surgeons" -jäsenyyttä (MRCVS) osoittava tutkintotodistus, joka annetaan Yhdistyneen kuningaskunnan eläinlääketieteellisessä oppilaitoksessa täyden oppimäärän suorittaneelle henkilölle.III LUKU SAAVUTETUT OIKEUDET 4 artikla Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi niiden jäsenvaltioiden kansalaisten osalta, joiden tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat eivät täytä kaikkia direktiivin 78/1027/ETY 1 artiklassa säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, sellaiset kyseisissä jäsenvaltioissa annetut eläinlääketieteen tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, jotka on annettu ennen direktiivin 78/1027/ETY täytäntöönpanoa, joiden liitteenä on todistus siitä, että asianomaiset ovat tosiasiallisesti ja luvallisesti harjoittaneet mainittua toimintaa ainakin kolme peräkkäistä vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.IV LUKU TUTKINTONIMIKKEEN KÄYTTÖ 5 artikla 1. Vastaanottavien jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 2 ja 4 artiklan edellytykset täyttävillä jäsenvaltioiden kansalaisilla on oikeus käyttää säädettyä tutkintonimikettä tai tarvittaessa sen lyhennettä, joka on käytössä siinä jäsenvaltiossa, josta ovat he peräisin tai josta he tulevat, tämän valtion kielellä, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta 13 artiklan soveltamista. Vastaanottavat jäsenvaltiot voivat vaatia, että nimikkeen jäljessä on mainittava sen antaneen laitoksen tai tutkintolautakunnan nimi ja sijaintipaikka.2. Jos siinä jäsenvaltiossa, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, käytetty tutkintonimike saattaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa aiheuttaa sekaannuksen nimikkeen kanssa, joka tässä valtiossa edellyttää asianomaiselta lisäkoulutusta, jota kyseinen henkilö ei ole suorittanut, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia häntä käyttämään siinä jäsenvaltiossa, josta henkilö on peräisin tai josta hän tulee, hankittua tutkintonimikettä sopivassa muodossa, jonka vastaanottava jäsenvaltio määrää.V LUKU SÄÄNNÖKSET SIJOITTAUTUMISVAPAUDEN JA PALVELUJEN TARJOAMISEN VAPAUDEN TEHOKKAAN KÄYTTÄMISEN HELPOTTAMISEKSI ELÄINLÄÄKÄREIDEN TOIMINNASSA A. Erityissäännökset sijoittautumisvapaudesta 6 artikla 1. Vastaanottavan jäsenvaltion, joka vaatii 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan ensi kertaa ryhtyviltä kansalaisiltaan todistusta hyvästä maineesta tai nuhteettomuudesta, on muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta hyväksyttävä tästä riittäväksi todisteeksi sellainen todistus, joka osoittaa, että vaatimukset hyvästä maineesta ja nuhteettomuudesta täyttyvät ja jonka on antanut sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee.2. Jos jäsenvaltio, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, ei vaadi tässä tarkoitettua toimintaa ensi kertaa aloittavilta henkilöiltä todistusta hyvästä maineesta tai nuhteettomuudesta, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia otteen sen jäsenvaltion rikosrekisteristä, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, tai jollei tällaista ole, vastaavan asiakirjan, jonka on antanut sen jäsenvaltion toimivaltainen oikeus- tai hallintoviranomainen, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee.3. Jos vastaanottavalla jäsenvaltiolla on yksityiskohtaisia tietoja vakavasta seikasta, joka on tapahtunut sen alueen ulkopuolella ja joka saattaisi vaikuttaa kyseisen toiminnan aloittamiseen sen alueella, se voi ilmoittaa asiasta jäsenvaltiolle, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee.Sen kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, on tarkistettava tietojen todenperäisyys. Kyseisen valtion viranomaisten on itsensä päätettävä tarvittavien tutkimusten laadusta ja laajuudesta sekä ilmoitettava vastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikista toimenpiteistä, joihin ne tämän johdosta ryhtyvät antamiensa todistusten tai asiakirjojen suhteen.4. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että annettuja tietoja käsitellään luottamuksellisina.7 artikla 1. Jos vastaanottavassa jäsenvaltiossa on voimassa lain, asetuksen tai hallinnollisen määräyksen säännöksiä hyvän maineen tai nuhteettomuuden vaatimuksista, mukaan lukien säännökset kurinpitotoimista vakavan ammatillisen väärinkäytöksen tai rikostuomion varalta, jotka liittyvät 1 artiklassa tarkoitetun toiminnan harjoittamiseen, sen jäsenvaltion, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, on toimitettava vastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikki tarpeelliset tiedot ammatillisista tai hallinnollisista kurinpitotoimista, joihin asianomaisen suhteen on ryhdytty, tai ammatin harjoittamiseen liittyvistä rangaistuksista, joihin asianomainen on tuomittu siinä jäsenvaltiossa, josta hän on peräisin tai josta hän tulee.2. Jos vastaanottavalla jäsenvaltiolla on yksityiskohtaisia tietoja vakavasta seikasta, joka on tapahtunut sen alueen ulkopuolella ja joka saattaisi vaikuttaa tässä tarkoitetun toiminnan harjoittamiseen sen alueella, se voi ilmoittaa asiasta jäsenvaltiolle, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee.Sen jäsenvaltion, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, on tarkistettava tietojen todenperäisyys. Kyseisen valtion viranomaisten on itsensä päätettävä tarvittavien tutkimusten laadusta ja laajuudesta sekä ilmoitettava vastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikista toimenpiteistä, joihin ne tämän johdosta ryhtyvät 1 kohdan mukaisesti annettujen tietojen suhteen.3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että annettuja tietoja käsitellään luottamuksellisina.8 artikla Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan 1 artiklassa tarkoitetun toiminnan aloittamiseksi tai harjoittamiseksi, todistusta fyysisestä ja henkisestä terveydestä, tuon valtion tulee hyväksyä siitä riittäväksi todisteeksi sellaisen asiakirjan esittäminen, joka vaaditaan siinä jäsenvaltiossa, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee.Jos jäsenvaltio, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, ei aseta tällaisia vaatimuksia niille, jotka aikovat ryhtyä harjoittamaan tai harjoittavat kyseistä toimintaa, vastaanottavan jäsenvaltion tulee hyväksyä tällaiselta kansalaiselta kyseisen valtion toimivaltaisen viranomaisen antama todistus, joka vastaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa annettuja todistuksia.9 artikla Edellä 6, 7 ja 8 artiklassa tarkoitetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä saa olla kolmea kuukautta vanhempia.10 artikla 1. Edellä 6, 7 ja 8 artiklan mukainen menettely, jossa käsitellään asianomaisen oikeutta ryhtyä harjoittamaan 1 artiklassa tarkoitettua toimintaa, on saatettava päätökseen mahdollisimman nopeasti ja viimeistään kolmen kuukauden kuluessa kaikkien asianomaista koskevien asiakirjojen esittämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän menettelyn päätyttyä tehdystä muutoksenhausta johtuvien määräaikojen noudattamista.2. Edellä 6 artiklan 3 kohdassa ja 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa pyyntö tutkia asia uudelleen keskeyttää 1 kohdassa tarkoitetun määräajan.Jäsenvaltion, jonka puoleen asiassa käännytään, on annettava vastauksensa kolmen kuukauden kuluessa. Jollei näin tehdä, vastaanottava jäsenvaltio voi ryhtyä toimenpiteisiin niiden yksityiskohtaisten tietojen johdosta, joita sillä on tapaukseen liittyvästä vakavasta seikasta.Vastauksen saatuaan tai määräajan päätyttyä vastaanottavan jäsenvaltion on jatkettava 1 kohdassa tarkoitettua menettelyä.11 artikla Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii, että sen omat kansalaiset, jotka ryhtyvät harjoittamaan 1 artiklassa tarkoitettua toimintaa tai harjoittavat sitä, vannovat valan tai antavat juhlallisen vakuutuksen, ja kyseisen valan tai vakuutuksen kaava ei sovellu muiden jäsenvaltioiden kansalaisten käytettäväksi, kyseisen jäsenvaltion on huolehdittava, että asianomaiselle on tarjottavissa sopiva ja vastaava valan tai vakuutuksen kaava.B. Erityissäännökset palvelujen tarjoamisesta 12 artikla 1. Jos jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan, jotka ryhtyvät harjoittamaan tai harjoittavat 1 artiklassa tarkoitettua toimintaa, ammatillisen järjestön tai toimielimen antamaa toimilupaa, jäsenyyttä tai rekisteriin merkitsemistä, kyseisen jäsenvaltion on vapautettava palveluja tarjoavat muiden jäsenvaltioiden kansalaiset tästä vaatimuksesta.Asianomaisen on tarjottava palveluja samoin oikeuksin ja velvollisuuksin kuin vastaanottavan jäsenvaltion kansalaisten; häneen on erityisesti sovellettava tässä jäsenvaltiossa voimassa olevia ammatillisia tai hallinnollisia kurinpitosääntöjä.Tästä syystä ja 2 kohdassa mainitun palvelujen tarjoamista koskevan ilmoituksen lisäksi jäsenvaltiot voivat vaatia joko ilman eri toimenpiteitä tapahtuvaa väliaikaista rekisteröintiä tai muodollista jäsenyyttä ammatillisessa järjestössä tai toimielimessä tai vaihtoehtoisesti rekisteriin merkitsemistä luodakseen mahdollisuudet alueellaan voimassa olevien ammatillisten menettelytapasäännösten täytäntöönpanolle edellyttäen, että tällainen rekisteröinti tai jäsenyys ei viivytä tai millään tavoin vaikeuta palvelujen tarjoamista eikä liioin aiheuta palveluja tarjoavalle henkilölle lisäkustannuksia.Jos vastaanottava jäsenvaltio toteuttaa toisessa alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet tai saa tietoonsa seikkoja, jotka ovat näiden säännösten vastaisia, sen on ilmoitettava asiasta viipymättä sille jäsenvaltiolle, johon edunsaaja on sijoittautunut.2. Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia asianomaista antamaan toimivaltaisille viranomaisille ennakolta ilmoituksen palvelujen tarjoamisesta, jos siihen liittyy väliaikainen oleskelu kyseisen valtion alueella. Vastaanottava jäsenvaltio voi kaikissa tapauksissa vaatia eläinlääkäriltä, joka on asettunut toiseen jäsenvaltioon, ennakkoilmoitusta sellaisten palvelujen tarjoamisesta, johon sisältyy lääkemääräys tai eläinlääkärin todistuksen antaminen ilman eläimen tutkimista, edellyttäen että tällainen toiminta on luvallista vastaanottavassa valtiossa sovellettavien säännösten ja hallinnollisten määräysten sekä ammatillisten sääntöjen mukaan.Vastaanottavan jäsenvaltion, joka vaatii tällaista ennakkoilmoitusta, on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet, jotta ilmoitus voidaan tarvittaessa antaa siten, että se koskee useita palveluja, joita tarjotaan yhdellä ja samalla alueella ja yhdelle tai useammalle vastaanottajalle määrättynä ajanjaksona, joka ei saa olla pidempi kuin yksi vuosi.Kiireellisissä tapauksissa tämä ilmoitus voidaan antaa mahdollisimman pian palvelujen tarjoamisen jälkeen.3. Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia 1 ja 2 kohdan mukaisesti asianomaiselta asiakirjat, jotka sisältävät seuraavat tiedot:- ilmoituksen, jota tarkoitetaan 2 kohdassa;- todistuksen siitä, että asianomainen harjoittaa laillisesti tässä tarkoitettua toimintaa siinä jäsenvaltiossa, johon hän on sijoittautunut; sekä- todistuksen siitä, että edunsaajalla on jokin niistä tutkintotodistuksista, todistuksista tai muista muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista, jotka tarvitaan kyseisten palvelujen tarjoamiseen ja joita tarkoitetaan tässä direktiivissä.4. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä saa olla kahtatoista kuukautta vanhempia.5. Jos jäsenvaltio kokonaan tai osittain kieltää väliaikaisesti tai pysyvästi kansalaiseltaan tai toisen jäsenvaltion kansalaiselta, joka on sijoittautunut sen alueelle, 1 artiklassa tarkoitetun toiminnan harjoittamisen, sen on tarvittaessa huolehdittava siitä, että 3 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu todistus peruutetaan väliaikaisesti tai pysyvästi.C. Säännökset, jotka koskevat sekä sijoittautumisvapautta että palvelujen tarjoamisen vapautta 13 artikla Jos 1 artiklassa tarkoitettuun toimintaan liittyvän ammattinimikkeen käyttö on vastaanottavassa jäsenvaltiossa säännelty, toisten jäsenvaltioiden kansalaisten, jotka täyttävät 2 ja 4 artiklassa säädetyt edellytykset, on käytettävä vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikettä, joka siinä valtiossa vastaa mainittuja kelpoisuusvaatimuksia, ja sen lyhennettä.14 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta asianomaiset voivat saada tietoa vastaanottavan jäsenvaltion eläinlääkintää koskevasta lainsäädännöstä ja tarvittaessa siellä noudatettavasta ammattietiikasta.Tätä varten jäsenvaltiot voivat perustaa tiedotuskeskuksia, joista asianomaiset voivat saada tarvitsemansa tiedot. Vastaan ottavat jäsenvaltiot voivat edellyttää, että kun on kyse sijoittautumisesta, edunsaajat ottavat yhteyttä näihin keskuksiin.2. Jäsenvaltiot voivat perustaa 1 kohdassa tarkoitettuja keskuksia niiden toimivaltaisten viranomaisten tai toimielimen yhteyteen, jotka ne ovat nimenneet 18 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa.3. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa huolehdittava, että asianomaiset sekä oman etunsa että asiakkaittensa edun vuoksi hankkivat tarpeellisen kielitaidon ammattinsa harjoittamiseksi vastaanottavassa jäsenvaltiossa.VI LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 15 artikla Vastaanottava jäsenvaltio voi, jos siihen on perusteltua aihetta, vaatia toisen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista todistamaan oikeaksi toisessa jäsenvaltiossa myönnetyt tutkintotodistukset, todistukset ja muut muodollista kelpoisuutta osoittavat asiakirjat, joita tarkoitetaan II luvussa, sekä vahvistamaan sen, että asianomainen täyttää kaikki direktiivissä 78/1027/ETY säädetyt koulutusvaatimukset.16 artikla Jäsenvaltioiden on 18 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan kuluessa nimettävä ne viranomaiset ja toimielimet, jotka ovat toimivaltaisia antamaan ja ottamaan vastaan tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista kelpoisuutta osoittavia asiakirjoja sekä tässä direktiivissä tarkoitettuja asiakirjoja ja tietoja, sekä ilmoitettava siitä muille jäsenvaltioille ja komissiolle viipymättä.17 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan myös niihin jäsenvaltioiden kansalaisiin, jotka asetuksen (ETY) N:o 1612/68 mukaisesti harjoittavat tai aikovat harjoittaa 1 artiklassa tarkoitettua toimintaa palkattuina työntekijöinä.18 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet voimaan kahden vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.19 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 18 päivänä joulukuuta 1978.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaH.-D. GENSCHER(1) EYVL N:o C 92, 20.7.1970, s. 18(2) EYVL N:o C 19, 28.2.1972, s. 10(3) EYVL N:o C 60, 14.6.1971, s. 3(4) EYVL N:o L 362, 23.12.1978, s. 7(5) EYVL N:o L 257, 19.10.1968, s. 2


Avis juridique important

|

31987L0374

Neuvoston direktiivi 87/374/ETY, annettu 13 päivänä heinäkuuta 1987, siemenperunoiden pitämisestä kaupan annetun direktiivin 66/403/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 197 , 18/07/1987 s. 0036 - 0036 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 24 s. 0023  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 24 s. 0023

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 13 päivänä heinäkuuta 1987,siemenperunoiden pitämisestä kaupan annetun direktiivin 66/403/ETY muuttamisesta (87/374/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(),sekä katsoo, ettäsiemenperunoiden pitämisestä kaupan 14 päivänä kesäkuuta 1966 annetussa neuvoston direktiivissä 66/403/ETY(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 86/215/ETY(), säädetään, että periaatteessa muut jäsenvaltiot kuin Kreikka, Espanja ja Portugali 1 päivästä heinäkuuta 1975, Kreikka 1 päivästä tammikuuta 1981 ja Espanja ja Portugali 1 päivästä tammikuuta 1986 eivät enää voi omalla vastuullaan todeta kolmansissa maissa korjattujen siemenperunoiden vastaavuutta yhteisössä korjattujen ja tämän direktiivin mukaisten siemenperunoiden kanssa,kuitenkin yhteisön vastaavuustoteamukseen tähtäävän työn oltua vielä kesken kaikkien asianomaisten kolmansien maiden osalta mainitun direktiivin 15 artiklan 2 a kohdassa annetaan muille jäsenvaltioille kuin Espanjalle ja Portugalille lupa pidentää 31 päivään maaliskuuta 1986 jo tehtyjen vastaavuustoteamusten voimassaoloaikaa tiettyjen maiden osalta, joita yhteisön toteamuksissa ei tarkoiteta,kyseistä työtä ei vieläkään ole saatu päätökseen, joten mainitut viimeiset päivämäärät olisi korvattava kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 21 päivänä joulukuuta 1976 annetulla neuvoston direktiivillä 77/93/ETY(), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 86/651/ETY(), laaditusta yhteisestä kasvinsuojelua koskevasta järjestelmästä jäsenvaltioille aiheutuvien velvoitteiden mukaisesti vahvistetuilla päivämäärillä, jatämä toimenpide ei vaikuta edellä mainittuihin velvoitteisiin, ja sitä voidaan käyttää ainoastaan niiden mukaisesti,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Direktiivin 66/403/ETY 15 artiklan 2 a kohdassa:a) korvataan ensimmäisessä virkkeessä päivämäärä "31 päivänä maaliskuuta 1986" päivämäärällä "31 päivänä maaliskuuta 1987" ja lisätään seuraava:"siten, että näitä päätöksiä voidaan käyttää ainoastaan direktiivillä 77/93/ETY laaditusta yhteisestä kasvinsuojelua koskevasta järjestelmästä jäsenvaltioille aiheutuvien velvoitteiden mukaisesti";b) korvataan toinen virke seuraavasti:"Korvataan Espanjan ja Portugalin osalta päivämäärä "1 päivänä heinäkuuta 1975" päivämäärällä "1 päivänä tammikuuta 1986"."2 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 13 päivänä heinäkuuta 1987.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaB. SCHALL HOLBERG() EYVL N:o C 156, 15.6.1987() EYVL N:o 125, 11.7.1966, s. 2320/66() EYVL N:o L 152, 6.6.1986, s. 46 () EYVL N:o L 26, 31.1.1977, s. 20() EYVL N:o L 382, 31.12.1986, s. 13


Avis juridique important

|

31979L0279

Neuvoston direktiivi 79/279/ETY, annettu 5 päivänä maaliskuuta 1979, arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta

Virallinen lehti nro L 066 , 16/03/1979 s. 0021 - 0032 Suomenk. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0034  Kreikank. erityispainos: Luku 17 Nide 1 s. 0041  Ruotsink. erityispainos Alue 6 Nide 2 s. 0034  Espanjank. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0077  Portugalink. erityispainos: Luku 06 Nide 2 s. 0077

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 5 päivänä maaliskuuta 1979,arvopaperien viralliselle pörssilistalle ottamista koskevien vaatimusten yhteensovittamisesta (79/279/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan ja 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, ettäniiden edellytysten yhteensovittaminen, jotka koskevat arvopaperien ottamista jäsenvaltioissa sijaitsevien tai toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, on omiaan antamaan sijoittajille tasavertaisen suojan yhteisön tasolla tarjotessaan sijoittajille yhtenäisemmät takeet eri jäsenvaltioissa; se helpottaa toisesta jäsenvaltiosta olevien arvopaperien ottamista viralliselle pörssilistalle jäsenvaltiossa sekä tietyn arvopaperin ottamista pörssilistalle useassa yhteisön alueella toimivassa arvopaperipörssissä; se edistää kansallisten arvopaperimarkkinoiden yhteenkietoutumista ja siten myös Euroopan pääomamarkkinoiden toteutumista,yhteensovittamista tulee soveltaa arvopapereihin niiden liikkeeseenlaskijan oikeudellisesta luonteesta riippumatta, minkä vuoksi sen tulee koskea myös kolmansien valtioiden tai niiden alueellisten tai paikallisten julkisyhteisöjen tai kansainvälisten julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemia arvopapereita; tämä direktiivi koskee myös henkilöitä, joita ei tarkoiteta perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa, ja sen soveltamisala on siten laajempi kuin 54 artiklan 3 kohdan g alakohdan soveltamisala, mutta se vaikuttaa samalla 100 artiklassa tarkoitetulla tavalla välittömästi yhteismarkkinoiden toteuttamiseen ja toimintaan,toimivaltaisten kansallisten viranomaisten päätöksiin tämän direktiivin soveltamisesta tulee voida hakea muutosta tuomioistuimelta tämän muutoksenhakuoikeuden saamatta kuitenkaan rajoittaa näiden viranomaisten harkintavaltaa,tämän yhteensovittamisen tulisi alkuvaiheessa olla riittävän joustavaa, jotta jäsenvaltioiden arvopaperimarkkinoiden nykyiset rakenteelliset erot voidaan ottaa huomioon ja jotta jäsenvaltioilla on mahdollisuus ottaa kohtaamansa erityistilanteet huomioon,tästä syystä yhteensovittaminen tulisi aluksi rajoittaa niiden vähimmäisvaatimusten määrittelemiseen, jotka koskevat jäsenvaltioiden alueella sijaitsevien tai toimivien arvopaperipörssien viralliselle pörssilistalle otettavia arvopapereita, luomatta kuitenkaan liikkeeseenlaskijoille oikeutta saada arvopapereitaan pörssilistalle, jatämä arvopaperien viralliselle listalle ottamista koskevien ehtojen osittainen yhteensovittaminen on ensimmäinen askel kohti myöhempää jäsenvaltioiden säännösten lähentämistä tällä alalla,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:I JAKSO Yleiset säännökset 1 artikla 1. Tämä direktiivi koskee arvopapereita, jotka on otettu viralliselle listalle jäsenvaltiossa sijaitsevassa tai toimivassa arvopaperipörssissä tai joista on tehty tätä koskeva hakemus.2. Jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta tätä direktiiviä:- osuuksiin, jotka on laskenut liikkeeseen muu kuin suljettu yhteissijoitusyritys,- arvopapereihin, jotka on laskenut liikkeeseen jäsenvaltio taikka sen alueellinen tai paikallinen julkisyhteisö.2 artikla Tässä direktiivissä:a) muilla kuin suljetuilla yhteissijoitusyrityksillä tarkoitetaan sijoitusrahastoja ja sijoitusyhtiöitä,- joiden tarkoituksena on yleisöltä hankittujen varojen yhteinen sijoittaminen ja jotka toimivat riskin hajauttamisen periaatteella ja- joiden osuudet on haltijan vaatimuksesta ostettava takaisin tai lunastettava suoraan tai välillisesti näiden yritysten varoilla. Yrityksen toimenpide, jonka tarkoituksena on varmistaa, ettei sen osuuksien pörssiarvo poikkea merkittävästi niiden nettoarvosta, rinnastetaan takaisinostoon tai lunastukseen;b) yhteissijoitusyrityksen osuudella tarkoitetaan yhteissijoitusyrityksen liikkeeseen laskemaa arvopaperia, joka on todisteena sen haltijan oikeudesta yrityksen varoihin;c) Euroopan laskentayksiköllä tarkoitetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen (4) 10 artiklassa määriteltyä laskentayksikköä.3 artikla Jäsenvaltioiden on huolehdittava,- että arvopapereita ei oteta yhdenkään niiden alueella sijaitsevan tai toimivan arvopaperipörssin viralliselle listalle, ellei tässä direktiivissä säädettyjä edellytyksiä ole täytetty, ja- että tämän direktiivin mukaiset velvoitteet koskevat viralliselle listalle otettujen arvopaperien liikkeeseenlaskijoita riippumatta siitä, onko listalle ottaminen tapahtunut ennen tämän direktiivin täytäntöönpanoa vai sen jälkeen.4 artikla 1. Arvopaperien ottamiseen viralliselle listalle sovelletaan tämän direktiivin liitteessä olevia A ja B luetteloita, sen mukaan, onko kyse osakkeista vai joukkovelkakirjoista.2. Viralliselle listalle otettujen arvopaperien liikkeeseenlaskijoiden on täytettävä tämän direktiivin liitteessä olevissa C ja D luetteloissa mainitut velvollisuudet, sen mukaan, onko kyse osakkeista vai joukkovelkakirjoista.3. Osakkeisiin oikeuttavat todistukset voidaan ottaa viralliselle listalle vain, jos niitä vastaavien osakkeiden liikkeeseenlaskija täyttää A luettelon I 1-3 kohdan vaatimukset ja sitoutuu noudattamaan C luettelon mukaisia velvollisuuksia ja jos todistukset täyttävät A luettelon II 1-6 kohdan vaatimukset.5 artikla 1. Jollei 6 artiklasta ja A ja B luetteloissa määrätyistä kielloista muuta johdu, jäsenvaltiot voivat asettaa ankarampia vaatimuksia arvopaperien viralliselle listalle ottamiselle kuin A ja B luetteloissa määrätään tai lisävaatimuksia, jos näitä ankarampia vaatimuksia ja lisävaatimuksia sovelletaan yleisesti kaikkiin liikkeeseenlaskijoihin tai yksittäisiin liikkeeseenlaskijaryhmiin ja jos ne on julkaistu ennen kuin hakemus arvopaperien ottamisesta viralliselle listalle tehdään.2. Jäsenvaltiot voivat asettaa viralliselle listalle otettujen arvopaperien liikkeeseenlaskijoille velvollisuuksia, jotka ovat ankarampia kuin C ja D luetteloissa määrätään, tai lisävelvollisuuksia, jos näitä ankarampia velvollisuuksia ja lisävelvollisuuksia sovelletaan yleisesti kaikkiin liikkeeseenlaskijoihin tai yksittäisiin liikkeeseenlaskijaryhmiin.3. Jäsenvaltiot voivat 7 artiklassa säädetyin edellytyksin sallia poikkeuksia 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuista ankarammista vaatimuksista ja velvollisuuksista tai lisävaatimuksista ja -velvollisuuksista.4. Jäsenvaltiot voivat kansallisten säännösten mukaisesti vaatia viralliselle listalle otettujen arvopaperien liikkeeseenlaskijoita antamaan säännöllisesti yleisölle tietoja rahoitusasemastaan ja liiketoiminnastaan yleensä.6 artikla Jäsenvaltiot eivät saa asettaa toisesta jäsenvaltiosta olevien yhtiöiden tai muiden oikeushenkilöiden liikkeeseen laskemien arvopaperien viralliselle listalle ottamisen ehdoksi, että arvopaperit on jo otettu viralliselle listalle jossakin jäsenvaltiossa sijaitsevassa tai toimivassa arvopaperipörssissä.7 artikla Niitä poikkeuksia viralliselle listalle ottamista koskevista vaatimuksista, jotka voidaan tehdä A ja B luetteloiden mukaisesti, on sovellettava yleisesti kaikkiin liikkeeseenlaskijoihin, jos poikkeukseen oikeuttavat olosuhteet ovat samanlaiset.8 artikla Jäsenvaltiot voivat päättää olla soveltamatta B luettelossa esitettyjä vaatimuksia ja D luettelon A.4 kohdan a ja c alakohdassa lueteltuja velvollisuuksia joukkovelkakirjan viralliselle listalle ottamiseen, jos velkakirjan on laskenut liikkeeseen sellainen jäsenvaltiosta oleva yhtiö tai oikeushenkilö, joka on sellaisella erityislailla tai sen nojalla perustettu, säännelty tai johdettu, jonka mukaan jäsenvaltio tai jokin sen osavaltioista takaa velkakirjan lyhennysten ja korkojen maksun.II JAKSO Arvopaperien viralliselle listalle ottamisesta päättävät viranomaiset 9 artikla 1. Jäsenvaltioiden on nimettävä kansallinen viranomainen tai kansalliset viranomaiset, joiden toimivaltaan kuuluu päättää arvopaperien ottamisesta viralliselle listalle alueellaan sijaitsevassa tai toimivassa arvopaperipörssissä ja huolehtia tämän direktiivin soveltamisesta. Jäsenvaltiot ilmoittavat tästä sekä mahdollisesta tehtävienjaosta komissiolle.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että toimivaltaisilla viranomaisilla on riittävät toimivaltuudet tehtäviensä hoitamiseksi.3. Toimivaltaiset viranomaiset voivat, tämän rajoittamatta niiden muita toimivaltuuksia, hylätä hakemuksen arvopaperien ottamisesta viralliselle listalle, jos niiden käsityksen mukaan liikkeeseenlaskijan tilanne on sellainen, että listalle ottaminen olisi vastoin sijoittajien etua.10 artikla Poiketen siitä, mitä 5 artiklassa säädetään, jäsenvaltiot voivat, jos niiden ainoana tarkoituksena on sijoittajien suojelu, antaa toimivaltaisille viranomaisille valtuudet asettaa arvopaperin viralliselle listalle ottamisen edellytykseksi sellaisia erityisiä vaatimuksia, joita nämä pitävät tarpeellisina ja joista nämä ovat nimenomaisesti ilmoittaneet hakijalle.11 artikla Toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltäytyä ottamasta viralliselle listalle arvopaperia, joka on toisessa jäsenvaltiossa jo otettu viralliselle listalle, jos liikkeeseenlaskija tässä toisessa jäsenvaltiossa laiminlyö listalle ottamisesta aiheutuvia velvollisuuksiaan.12 artikla Toimivaltaiset viranomaiset voivat, tämän rajoittamatta niiden mahdollisuutta toteuttaa muita toimenpiteitä ja asettaa muita seuraamuksia, mikäli liikkeeseenlaskija on laiminlyönyt viralliselle listalle ottamisesta aiheutuvia velvollisuuksiaan, julkistaa sen, että liikkeeseenlaskija laiminlyö näitä velvollisuuksiaan.13 artikla 1. Liikkeeseenlaskijan, jonka arvopaperit on otettu viralliselle listalle, tulee antaa toimivaltaisille viranomaisille kaikki tiedot, joita nämä pitävät sijoittajansuojan tai markkinoiden häiriöttömän toiminnan kannalta tarpeellisina.2. Sijoittajansuojan tai markkinoiden häiriöttömän toiminnan sitä edellyttäessä toimivaltaiset viranomaiset voivat velvoittaa liikkeeseenlaskijan julkistamaan tietoja siinä muodossa ja määräajassa, jota ne pitävät aiheellisena. Jos liikkeeseenlaskija laiminlyö tämän velvollisuuden, toimivaltaiset viranomaiset voivat liikkeeseenlaskijaa kuultuaan itse julkistaa nämä tiedot.14 artikla 1. Toimivaltaiset viranomaiset voivat keskeyttää arvopaperin pitämisen listalla, jos markkinoiden häiriötön toiminta on tai voi väliaikaisesti olla vaarassa tai jos sijoittajansuoja edellyttää sitä.2. Toimivaltaiset viranomaiset voivat poistaa arvopaperin listalta, jos ne erityisten olosuhteiden perusteella ovat vakuuttuneita siitä, ettei arvopaperilla voida enää käydä tavanomaista säännöllistä kauppaa.15 artikla 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että päätös, jolla toimivaltaiset viranomaiset ovat hylänneet hakemuksen arvopaperin ottamisesta viralliselle listalle tai poistaneet arvopaperin listalta, voidaan saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi.2. Päätös arvopaperin viralliselle listalle ottamista koskevasta hakemuksesta on annettava tiedoksi hakijalle kuuden kuukauden kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta tai, jos toimivaltainen viranomainen tänä aikana vaatii lisäselvityksiä, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun hakija on antanut nämä selvitykset.3. Jos päätöstä ei anneta 2 kohdassa mainitussa määräajassa, katsotaan hakemus hylätyksi. Näin tapahtuva hylkääminen saadaan 1 kohdan mukaisesti saattaa tuomioistuimen käsiteltäväksi.16 artikla Kun viralliselle listalle ottamista koskevan hakemuksen kohteena ovat osakkeisiin oikeuttavat todistukset, se voidaan ottaa harkittavaksi ainoastaan, jos toimivaltaisten viranomaisten käsityksen mukaan todistusten liikkeeseenlaskija tarjoaa riittävät takeet sijoittajien turvaamiseksi.III JAKSO Yleisön saatavilla pidettävien tietojen julkistaminen 17 artikla 1. Tiedot, jotka jäsenvaltiossa viralliselle listalle otetun arvopaperin liikkeeseenlaskijan on annettava yleisölle C ja D luetteloiden vaatimusten mukaisesti, on julkaistava yhdessä tai useammassa tässä jäsenvaltiossa ilmestyvässä valtakunnallisessa tai laajalevikkisessä sanomalehdessä taikka annettava yleisön saataville joko kirjallisina paikoissa, joiden sijainti ilmoitetaan yhdessä tai useammassa tässä jäsenvaltiossa ilmestyvässä valtakunnallisessa tai laajalevikkisessä sanomalehdessä, tai muulla siihen rinnastettavalla toimivaltaisten viranomaisten hyväksymällä tavalla. Liikkeeseenlaskijan on toimitettava nämä tiedot samanaikaisesti toimivaltaisille viranomaisille.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tiedot on julkaistava virallisilla kielillä tai yhdellä virallisella kielellä tai jollakin muulla kielellä sillä edellytyksellä, että kyseisessä jäsenvaltiossa virallinen kieli tai viralliset kielet taikka tämä muu kieli on yleisesti käytössä rahoitusalalla ja toimivaltaisten viranomaisten hyväksymä.IV JAKSO Jäsenvaltioiden välinen yhteistoiminta 18 artikla 1. Toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava tehtäviensä suorittamiseksi tarpeellisesta keskinäisestä yhteistoiminnasta ja luovutettava toisilleen kaikki tätä varten tarpeelliset tiedot.2. Jos saman arvopaperin ottamista samanaikaisesti tai lyhyen ajan kuluessa eri jäsenvaltioissa olevien tai toimivien arvopaperipörssien virallisille listoille aiotaan hakea tai jos hakemus listalle ottamisesta koskee toisen jäsenvaltion arvopaperipörssin virallisella listalla jo olevaa arvopaperia, toimivaltaisten viranomaisten on oltava yhteydessä keskenään sekä toteutettava menettelyn jouduttamiseksi tarpeelliset toimenpiteet ja yksinkertaistettava mahdollisimman paljon kyseisen arvopaperin listalle ottamista koskevia muodollisuuksia ja mahdollisesti asetettuja lisävaatimuksia.3. Toimivaltaisten viranomaisten työn helpottamiseksi kaikissa hakemuksissa arvopaperin ottamisesta jäsenvaltiossa olevan tai toimivan arvopaperipörssin viralliselle listalle on mainittava, tehdäänkö tai onko jo tehty samanlainen hakemus toisessa jäsenvaltiossa tai aiotaanko sellainen tehdä lähiaikoina.19 artikla 1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että kaikki, jotka ovat tai ovat olleet toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa, ovat salassapitovelvollisia. Tällä tarkoitetaan sitä, että näissä tehtävissä saatuja luottamuksellisia tietoja ei saa ilmaista toiselle henkilölle eikä viranomaiselle, ellei laissa toisin säädetä.2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei kuitenkaan estä eri jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia luovuttamasta toisilleen tietoja tämän direktiivin mukaisesti. Näin luovutettuja tietoja koskee salassapitovelvollisuus, jota sovelletaan tiedot vastaanottavien toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa oleviin tai olleisiin henkilöihin.V JAKSO Yhteyskomitea 20 artikla Komission yhteyteen perustetaan yhteyskomitea, jäljempänä "komitea". Sen tehtävänä on:a) rajoittamatta perustamissopimuksen 169 ja 170 artiklan soveltamista, helpottaa tämän direktiivin yhdenmukaista täytäntöönpanoa käymällä säännöllisiä keskusteluja niistä tämän direktiivin soveltamiseen liittyvistä käytännön ongelmista, joiden osalta sitä pidetään hyödyllisenä;b) helpottaa yhteisymmärrykseen pääsemistä jäsenvaltioiden kesken niistä ankarammista vaatimuksista ja velvollisuuksista tai lisävaatimuksista ja lisävelvollisuuksista, joita jäsenvaltiot voivat 5 artiklan mukaisesti kansallisesti asettaa;c) neuvoa tarvittaessa komissiota tähän direktiiviin tehtävistä lisäyksistä ja muutoksista taikka tarkistuksista, jotka tehdään 21 artiklan mukaisesti.2. Komitean tehtävänä ei ole arvioida toimivaltaisten viranomaisten yksittäisissä tapauksissa tekemiä ratkaisuja.3. Komiteassa ovat jäsenvaltioiden nimittämät henkilöt ja komission edustajat. Puheenjohtajana on komission edustaja. Komissio huolehtii sihteeristötehtävistä.4. Puheenjohtaja kutsuu komitean kokoukset koolle omasta aloitteestaan tai jonkin jäsenvaltion valtuuskunnan pyynnöstä. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.21 artikla 1. Komissio antaa komitealle, jos taloudellinen tilanne edellyttää sitä, toimenpide-ehdotuksensa A luettelon I 2 kohdan 1 alakohdassa vahvistetun ennustettavan markkina-arvon vähimmäismäärän tarkistamiseksi. Komitea antaa lausuntonsa määräajassa, jonka puheenjohtaja asettaa. Se tekee päätöksensä sellaisella 41 äänen enemmistöllä, joka saadaan kun jäsenvaltioiden äänet painotetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla.2. Jos komitea on antanut komission ehdotusta puoltavan lausunnon, komissio päättää toimenpiteistä.Jos komitean lausunnossa ei puolleta komission ehdotusta tai jos komitea ei ole määräajassa antanut lausuntoa, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen toimenpiteistä, ja neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmessa kuukaudessa ehdotuksen saamisesta, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.VI JAKSO Loppusäännökset 22 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet kahden vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Tätä määräaikaa pidennetään yhdellä vuodella, jos jäsenvaltiot toteuttavat samanaikaisesti tämän direktiivin sekä ehdotetun neuvoston direktiivin esitteestä, joka on julkistettava otettaessa perustamissopimuksen 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhtiöiden liikkeeseen laskemia arvopapereita arvopaperipörssin viralliselle listalle.2. Kun tämä direktiivi on annettu tiedoksi, jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset kirjallisina komissiolle.23 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle.Tehty Brysselissä 5 päivänä maaliskuuta 1979.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. FRANÇOIS-PONCET(1) EYVL N:o C 56, 10.3.1976, s. 3(2) EYVL N:o C 238, 11.10.1976, s. 38(3) EYVL N:o C 204, 30.8.1976, s. 5(4) EYVL N:o L 356, 31.12.1977, s. 1LIITE A LUETTELO OSAKKEIDEN OTTAMISTA ARVOPAPERIPÖRSSIN VIRALLISELLE LISTALLE KOSKEVAT VAATIMUKSET I Niitä yhtiöitä koskevat vaatimukset, joiden osakkeiden ottamista viralliselle listalle haetaan1. Yhtiön oikeudellinen asemaYhtiön oikeudellisen aseman on sekä yhtiön perustamisen että yhtiöjärjestyksen mukaisen toiminnan osalta oltava sitä koskevien lakien ja asetusten mukainen.2. Yhtiön vähimmäiskokoNiiden osakkeiden, joiden ottamista viralliselle listalle haetaan, ennustettavan markkina-arvon tai, jos tätä ei voida arvioida, yhtiön oman pääoman ja varausten yhteismäärän viimeksi päättyneen tilikauden tulos mukaan luettuna on oltava vähintään miljoona Euroopan laskentayksikköä.Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia osakkeiden ottamisen viralliselle listalle, vaikka tämä vaatimus ei täyttyisi, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat vakuuttuneita siitä, että niille syntyy riittävät markkinat.Jäsenvaltio voi asettaa viralliselle listalle ottamisen ehdoksi korkeamman ennustettavan markkina-arvon tai suuremman oman pääoman ja varausten yhteismäärän vain, jos kyseisessä valtiossa on toinen säännelty, säännöllisesti toimiva ja tunnustettu avoin markkinapaikka, jonka vaatimukset ovat samat tai lievemmät kuin ensimmäisessä alakohdassa mainitaan.Edellä ensimmäisessä alakohdassa ilmaistua vaatimusta ei sovelleta virallisella listalla olevien osakkeiden kanssa samaa lajia olevan osake-erän listalle ottamiseen.Yhden miljoonan Euroopan laskentayksikön vasta-arvona kansallisessa valuutassa on aluksi määrä, jota sovelletaan tämän direktiivin antamispäivänä.Jos markkina-arvo kansallisessa valuutassa ilmaistuna on sen vuoksi, että Euroopan laskentayksikön vasta-arvo kansallisessa valuutassa muuttuu, yli yhden vuoden ajan ainakin 10 prosenttia enemmän tai vähemmän kuin miljoonaa Euroopan laskentayksikköä vastaava arvo, jäsenvaltion tulee 12 kuukauden kuluessa tämän ajanjakson päättymisestä tarkistaa lakinsa, asetuksensa ja hallinnolliset määräyksensä 1 alakohdan mukaisiksi.3. Yhtiön olemassaoloaikaYhtiön on tullut kansallisen lainsäädännön mukaisesti julkistaa tai luovuttaa viranomaisille tilinpäätöksensä kolmelta viimeiseltä tilikaudelta, jotka edeltävät viralliselle listalle ottamista koskevaa hakemusta. Toimivaltaiset viranomaiset voivat poikkeuksellisesti tehdä poikkeuksen tästä vaatimuksesta, jos se on yhtiön tai sijoittajien etujen vuoksi toivottavaa ja jos toimivaltaiset viranomaiset ovat vakuuttuneita siitä, että sijoittajilla on käytettävissään tarpeelliset tiedot perustellun arvion tekemiseksi yhtiöstä sekä osakkeista, joiden ottamista viralliselle listalle haetaan.II Niitä osakkeita koskevat vaatimukset, joiden ottamista viralliselle listalle haetaan1. Osakkeiden oikeudellinen asemaOsakkeiden oikeudellisen aseman on oltava niitä koskevien lakien ja asetusten mukainen.2. Osakkeiden luovutettavuusOsakkeiden on oltava vapaasti luovutettavissa.Toimivaltaiset viranomaiset voivat rinnastaa osakkeet, joita ei ole täysin maksettu, vapaasti luovutettaviin osakkeisiin, jos on toteutettu toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei osakkeiden vapaata luovutettavuutta rajoiteta ja että yleisölle annettavat tarpeelliset tiedot mahdollistavat kaupankäynnin avoimuuden.Otettaessa viralliselle listalle osakkeita, joiden hankkiminen edellyttää suostumusta, toimivaltaiset viranomaiset voivat poiketa ensimmäisestä alakohdasta vain, jos suostumuslausekkeen käyttö ei aiheuta häiriöitä markkinoilla.3. Viralliselle listalle ottamista edeltävä anti yleisölleJos viralliselle listalle ottamista edeltää anti yleisölle, voi ensimmäinen listalleotto tapahtua vasta, kun osakemerkinnälle varattu aika on päättynyt.4. Osakkeiden jakautuminenRiittävän määrän osakkeita on oltava yleisöllä yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa viimeistään listalle ottamisen ajankohtana.Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos osakkeet jaetaan yleisölle arvopaperipörssin kautta. Tässä tapauksessa osakkeet voidaan ottaa viralliselle listalle vain, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat vakuuttuneita siitä, että arvopaperipörssin kautta jaetaan riittävä määrä osakkeita lyhyessä ajassa.Jos hakemus viralliselle listalle ottamisesta koskee samaa lajia olevien osakkeiden lisäerää, toimivaltaiset viranomaiset voivat arvioida, onko osakkeita jaettu yleisölle riittävä määrä, suhteessa kaikkiin liikkeeseen laskettuihin osakkeisiin eikä vain suhteessa lisäerään.Jos osakkeet on otettu viralliselle listalle yhdessä tai useammassa kolmannessa valtiossa, toimivaltaiset viranomaiset voivat ensimmäisestä alakohdasta poiketen sallia osakkeiden ottamisen viralliselle listalle, jos yleisöllä on riittävä määrä osakkeita siinä kolmannessa maassa tai niissä kolmansissa maissa, joissa osakkeet on otettu viralliselle listalle.Listalle ottamista koskevan hakemuksen tarkoittamia osakkeita katsotaan olevan yleisöllä riittävästi silloin, kun osakkeita on yleisön hallussa vähintään 25 prosenttia siitä merkitystä pääomasta, jota kyseinen osakelaji edustaa, tai silloin, kun samaa lajia olevien osakkeiden suuri määrä ja niiden yleisölle jaettu määrä huomioon ottaen alhaisempikin prosentuaalinen osuus turvaa markkinoiden asianmukaisen toiminnan.5. Samaa lajia olevien osakkeiden listalle ottaminenViralliselle listalle ottamista koskevan hakemuksen on tarkoitettava kaikkia liikkeeseen laskettuja samanlajisia osakkeita.Jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää, että tätä vaatimusta ei sovelleta hakemuksiin, jotka eivät koske kaikkia liikkeeseen laskettuja samaa lajia olevia osakkeita, jos osakkeet, joiden listalle ottamista ei haeta, kuuluvat yhtiössä määräysvaltaa hallitsevaan erään tai jos ne eivät tehtyjen sopimusten vuoksi ole tiettynä ajanjaksona luovutettavissa, edellyttäen, että yleisölle on annettu tieto tällaisista tilanteista ja etteivät nämä tilanteet vaaranna viralliselle listalle ottamista koskevan hakemuksen tarkoittamien osakkeiden haltijoiden etuja.6. Osakkeiden aineellinen muotoToisesta jäsenvaltiosta olevan yhtiön tietyssä aineellisessa muodossa liikkeeseen laskemien osakkeiden ottamiseksi viralliselle listalle on tarpeellista ja riittävää, että osakkeiden aineellinen muoto täyttää tämän toisen jäsenvaltion vaatimukset. Jos osakkeiden aineellinen muoto ei täytä niitä vaatimuksia, jotka ovat voimassa siinä jäsenvaltiossa, jossa viralliselle listalle ottamista haetaan, toimivaltaisten viranomaisten on saatettava tämä seikka yleisön tietoon.Kolmannesta maasta olevan yhtiön liikkeeseen laskemien osakkeiden aineellisen muodon on annettava riittävät takeet sijoittajien suojaamiseksi.7. Kolmansista maista olevien yhtiöiden liikkeeseen laskemat osakkeetJos kolmannesta maasta olevan yhtiön liikkeeseen laskemia osakkeita ei ole otettu viralliselle listalle sen kotimaassa tai maassa, jossa suurin osa osakkeista on, ei osakkeita voida ottaa viralliselle listalle, elleivät toimivaltaiset viranomaiset ole vakuuttuneita siitä, että osakkeiden virallisella listalla olon puuttuminen kotimaassa tai valtiossa, jossa niistä suurin osa on liikkeessä, ei johdu tarpeesta suojata sijoittajia.B LUETTELO JOUKKOVELKAKIRJOJEN OTTAMISTA ARVOPAPERIPÖRSSIN VIRALLISELLE LISTALLE KOSKEVAT VAATIMUKSET A. YRITYKSEN LIIKKEESEEN LASKEMAN JOUKKOVELKAKIRJAN OTTAMINEN VIRALLISELLE LISTALLEI Niitä yrityksiä koskevat vaatimukset, joiden joukkovelkakirjojen ottamista viralliselle listalle haetaanYrityksen oikeudellinen asemaYrityksen oikeudellisen aseman on sekä yrityksen perustamisen että yhtiöjärjestyksen, yhtiösopimuksen tai sääntöjen mukaisen toiminnan osalta oltava sitä koskevien lakien ja asetusten mukainen.II Niitä joukkovelkakirjoja koskevat vaatimukset, joiden ottamista viralliselle listalle haetaan1. Joukkovelkakirjojen oikeudellinen asemaJoukkovelkakirjojen oikeudellisen aseman on oltava niitä koskevien lakien ja asetusten mukainen.2. Joukkovelkakirjojen luovutettavuusJoukkovelkakirjojen on oltava vapaasti luovutettavissa.Toimivaltaiset viranomaiset voivat rinnastaa joukkovelkakirjat, joita ei ole täysin maksettu, vapaasti luovutettaviin joukkovelkakirjoihin, jos on toteutettu toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei joukkovelkakirjojen vapaata luovutettavuutta rajoiteta ja että yleisölle annettavat tarpeelliset tiedot mahdollistavat kaupankäynnin avoimuuden.3. Viralliselle listalle ottamista edeltävä anti yleisölleJos viralliselle listalle ottamista edeltää anti yleisölle, voi ensimmäinen listalleotto tapahtua vasta, kun merkinnälle varattu aika on päättynyt. Tätä säännöstä ei sovelleta joukkovelkakirjojen jatkuvaan liikkeeseen laskemiseen, jos merkintäajan päättymispäivää ei ole määrätty.4. Samaan liikkeeseenlaskuun kuuluvien joukkovelkakirjojen listalle ottaminenViralliselle listalle ottamista koskevan hakemuksen on tarkoitettava kaikkia samaan liikkeeseenlaskuun kuuluvia joukkovelkakirjoja.5. Joukkovelkakirjojen aineellinen muotoToisesta jäsenvaltiosta olevan yrityksen tietyssä aineellisessa muodossa liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen ottamiseksi viralliselle listalle on tarpeellista ja riittävää, että joukkovelkakirjojen aineellinen muoto täyttää tämän toisen jäsenvaltion vaatimukset. Jos joukkovelkakirjojen aineellinen muoto ei täytä niitä vaatimuksia, jotka ovat voimassa siinä jäsenvaltiossa, jossa viralliselle listalle ottamista haetaan, toimivaltaisten viranomaisten on saatettava tämä seikka yleisön tietoon.Yksittäisessä jäsenvaltiossa liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen aineellisen muodon on kuitenkin täytettävä tässä valtiossa voimassa olevat vaatimukset.Kolmannesta valtiosta olevan yrityksen liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen aineellisen muodon on annettava riittävät takeet sijoittajien suojaamiseksi.III Muut vaatimukset1. Lainan vähimmäismääräLainan on oltava määrältään vähintään 200 000 Euroopan laskentayksikköä. Tätä säännöstä ei sovelleta jatkuvaan liikkeeseenlaskuun, jossa lainan määrää ei ole määrätty.Jäsenvaltiot voivat kuitenkin sallia joukkovelkakirjojen ottamisen viralliselle listalle, vaikka tämä vaatimus ei täyttyisi, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat vakuuttuneita siitä, että niille syntyy riittävät markkinat.Edellä mainitun 200 000 Euroopan laskentayksikön vasta-arvona kansallisessa valuutassa on aluksi määrä, jota sovelletaan tämän direktiivin antamispäivänä.Jos lainan vähimmäismäärä kansallisessa valuutassa ilmaistuna on sen vuoksi, että Euroopan laskentayksikön vasta-arvo kansallisessa valuutassa muuttuu, yli yhden vuoden ajan ainakin 10 prosenttia vähemmän kuin 200 000 Euroopan laskentayksikköä vastaava arvo, jäsenvaltion tulee 12 kuukauden kuluessa tämän ajanjakson päättymisestä tarkistaa lakinsa, asetuksensa ja hallinnolliset määräyksensä 1 alakohdan mukaisiksi.2. Vaihtovelkakirjat, vaihdettavat velkakirjat ("obligations echangeables") ja optiovelkakirjatVaihtovelkakirjat, vaihdettavat velkakirjat ("obligations echangeables") ja optiovelkakirjat voidaan ottaa viralliselle listalle vain, jos niihin liittyvät osakkeet on jo otettu tai otetaan samanaikaisesti saman arvopaperipörssin tai toisen säännellyn, säännöllisesti toimivan ja tunnustetun avoimen markkinapaikan listalle.Jäsenvaltiot voivat ensimmäisestä alakohdasta poiketen sallia vaihtovelkakirjojen, vaihdettavien velkakirjojen ja optiovelkakirjojen ottamisen viralliselle listalle, jos toimivaltaiset viranomaiset ovat vakuuttuneita siitä, että velkakirjojen haltijoilla on käytettävissään kaikki tarpeelliset tiedot niiden osakkeiden arvioimiseksi, joihin nämä velkakirjat liittyvät.B. VALTION TAI SEN ALUEELLISTEN TAI PAIKALLISTEN JULKISYHTEISÖJEN TAIKKA KANSAINVÄLISEN JULKISYHTEISÖN LIIKKEESEEN LASKEMIEN JOUKKOVELKAKIRJOJEN OTTAMINEN VIRALLISELLE LISTALLE1. Joukkovelkakirjojen luovutettavuusJoukkovelkakirjojen on oltava vapaasti luovutettavissa.2. Viralliselle listalle ottamista edeltävä anti yleisölleJos viralliselle listalle ottamista edeltää anti yleisölle, voi ensimmäinen listalleotto tapahtua vasta, kun merkinnälle varattu aika on päättynyt. Tätä säännöstä ei sovelleta, jos merkintäajan päättymispäivää ei ole määrätty.3. Samaan liikkeeseenlaskuun kuuluvien joukkovelkakirjojen listalle ottaminenViralliselle listalle ottamista koskevan hakemuksen on tarkoitettava kaikkia samaan liikkeeseenlaskuun kuuluvia joukkovelkakirjoja.4. Joukkovelkakirjojen aineellinen muotoJäsenvaltion tai sen alueellisten tai paikallisten julkisyhteisöjen tietyssä aineellisessa muodossa liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen ottamiseksi viralliselle listalle on tarpeellista ja riittävää, että joukkovelkakirjojen aineellinen muoto täyttää tämän jäsenvaltion vaatimukset. Jos joukkovelkakirjojen aineellinen muoto ei täytä niitä vaatimuksia, jotka ovat voimassa siinä jäsenvaltiossa, jossa viralliselle listalle ottamista haetaan, toimivaltaisten viranomaisten on saatettava tämä seikka yleisön tietoon.Kolmannen valtion tai sen alueellisten tai paikallisten julkisyhteisöjen taikka kansainvälisten julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen aineellisen muodon on tarjottava riittävät takeet sijoittajien suojaamiseksi.C LUETTELO NIIDEN YHTIÖIDEN VELVOLLISUUDET, JOIDEN OSAKKEET ON OTETTU ARVOPAPERIPÖRSSIN VIRALLISELLE LISTALLE 1. Uusien samaa lajia olevien osakkeiden ottaminen listalleYhtiön, joka järjestää uuden osakeannin, on joko vuoden kuluessa uusien osakkeiden liikkeeseen laskemisesta tai siitä kun osakkeet tulevat vapaasti luovutettaviksi haettava niiden ottamista samalle viralliselle listalle, jolla yhtiön aikaisemmin liikkeeseen laskemat samaa lajia olevat osakkeet ovat, jollei listalle ottaminen tapahdu ilman erillistä hakemusta, tämän rajoittamatta kuitenkaan A luettelon II 5 kohdan toisen alakohdan soveltamista.2. Osakkeenomistajien kohtelua) Yhtiön on huolehdittava kaikkien samassa asemassa olevien osakkeenomistajien yhdenvertaisesta kohtelusta.b) Yhtiön on huolehdittava, että osakkeenomistajilla on ainakin jokaisessa jäsenvaltiossa, jossa sen osakkeet ovat listalla, kaikki oikeuksiensa käyttämiseksi tarpeelliset palvelut ja tiedot. Sen on erityisesti:- ilmoitettava osakkeenomistajille yhtiökokousten pitämisestä ja annettava heille mahdollisuus äänioikeutensa käyttämiseen,- julkaistava tiedonantoja tai lähetettävä tiedotteita osinkojen jakamisesta ja maksamisesta sekä uusien osakkeiden liikkeeseen laskemisesta mukaan lukien niiden jakamista, merkintää ja luovuttamista sekä osakekirjan antamista koskevista järjestelyistä,- nimettävä jokin rahoituslaitos asiamiehekseen osakkeenomistajien taloudellisten oikeuksien käyttämistä varten, jollei yhtiö itse tarjoa rahoituspalveluja.3. Perustamiskirjan tai yhtiöjärjestyksen muuttaminena) Yhtiön, joka aikoo muuttaa perustamiskirjaansa tai yhtiöjärjestystään, on toimitettava tätä koskeva ehdotus niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa yhtiön osakkeita on listalla.b) Ehdotus on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille viimeistään, kun muutosehdotuksesta päättävä yhtiökokous kutsutaan koolle.4. Tilinpäätös ja vuosikertomusa) Yhtiön on niin pian kuin mahdollista annettava viimeisin tilinpäätöksensä ja vuosikertomuksensa yleisön saataville.b) Jos yhtiö laatii vuosittain sekä oman tilinpäätöksensä että konsolidoidun tilinpäätöksen, sen on annettava molemmat yleisön saataville. Tällöin toimivaltaiset viranomaiset voivat oikeuttaa yhtiön antamaan yleisön saataville joko pelkästään oman tilinpäätöksensä tai konsolidoidun tilinpäätöksen, jos tilinpäätös, jota ei anneta yleisön saataville, ei sisällä olennaisia lisätietoja.c) Jos tilinpäätös ja vuosikertomus eivät ole neuvoston yhtiön tilinpäätöksestä antamien direktiivien säännöksien mukaisia ja jos ne eivät anna luotettavaa kuvaa yhtiön varoista ja vastuista sekä sen rahoitusasemasta ja tuloksesta, on annettava yksityiskohtaisempia tietoja tai lisätietoja.5. Lisätiedota) Yhtiön on niin pian kuin mahdollista tiedotettava yleisölle kaikesta toimintaansa koskevasta merkittävästä kehityksestä, joka ei ole yleisesti tiedossa ja joka yhtiön varoihin ja vastuisiin tai rahoitusasemaan taikka yleensä sen liiketoiminnan harjoittamiseen kohdistuvan vaikutuksensa vuoksi voi aiheuttaa olennaisia muutoksia osakkeen hintaan.Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin vapauttaa yhtiön tästä velvollisuudesta, jos tiettyjen tietojen julkistaminen olisi omiaan vaarantamaan yhtiön oikeutettuja etuja.b) Yhtiön on viivytyksettä tiedotettava yleisölle muutoksista, jotka koskevat erilajisiin osakkeisiin liittyviä oikeuksia.c) Yhtiön on tiedotettava yleisölle sen merkittävimpien omistussuhteiden rakenteissa (osakkeenomistajat ja osakkeenomistuksen jakautuminen) tietojen edellisen julkistamisen jälkeen tapahtuneista muutoksista heti niiden tultua sen tietoon.6. Tietojen yhtäläisyysa) Yhtiön, jonka osakkeita on otettu eri jäsenvaltioissa sijaitsevien tai toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, on huolehdittava, että markkinoiden saatavilla on yhtäläiset tiedot kaikissa näissä pörsseissä.b) Yhtiön, jonka osakkeita on otettu yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sekä yhdessä tai useammassa kolmannessa valtiossa sijaitsevien tai toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, on annettava sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden, joissa osakkeet ovat listalla, markkinoiden saataville vähintään vastaavat tiedot kuin kolmannen valtion tai kolmansien valtioiden markkinoille, jos näillä tiedoilla voi olla merkitystä osakkeiden arvioimisen kannalta.D LUETTELO NIIDEN LIIKKEESEENLASKIJOIDEN VELVOLLISUUDET, JOIDEN JOUKKOVELKAKIRJAT ON OTETTU ARVOPAPERIPÖRSSIN VIRALLISELLE LISTALLE A. YRITYKSEN LIIKKEESEEN LASKEMAT JOUKKOVELKAKIRJAT1. Velkakirjanhaltijoiden kohtelua) Yrityksen on huolehdittava samaan liikkeeseenlaskuun kuuluvien joukkovelkakirjojen haltijoiden yhdenvertaisesta kohtelusta kaikkien joukkovelkakirjoihin liittyvien oikeuksien osalta.Tämä vaatimus ei estä yritystä liikkeeseenlaskuehdoista poiketen tarjoamasta tiettyjen joukkovelkakirjojen haltijoille ennenaikaista takaisinmaksua etenkin luonteeltaan sosiaalisin perustein, jos tarjous tehdään kansallisen lainsäädännön mukaisesti.b) Yrityksen on huolehdittava siitä, että velkakirjanhaltijoilla on ainakin jokaisessa jäsenvaltiossa, jossa sen joukkovelkakirjat ovat virallisella listalla, kaikki oikeuksiensa käyttämiseksi tarpeelliset palvelut ja tiedot. Sen on erityisesti:- julkaistava tiedonantoja tai lähetettävä tiedotteita joukkovelkakirjojen haltijoiden kokouksista, koron maksamisesta ja joukkovelkakirjan muuntamista, vaihtamista, merkintää ja luovuttamista koskevien oikeuksien käyttämisestä sekä takaisinmaksusta,- nimettävä jokin rahoituslaitos asiamiehekseen velkakirjanhaltijoiden taloudellisten oikeuksien käyttämistä varten, jollei yritys itse tarjoa rahoituspalveluja.2. Perustamiskirjan taikka yhtiöjärjestyksen, yhtiösopimuksen tai sääntöjen muuttaminena) Yrityksen, joka aikoo muuttaa perustamiskirjaansa, yhtiöjärjestystään, yhtiösopimustaan tai sääntöjään velkakirjanhaltijoiden oikeuksiin vaikuttavalla tavalla, on toimitettava tätä koskeva ehdotus niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, joissa yrityksen joukkovelkakirjoja on listalla.b) Ehdotus on toimitettava toimivaltaisille viranomaisille viimeistään, kun muutosehdotuksesta päättävä toimielin kutsutaan koolle.3. Tilinpäätös ja vuosikertomusa) Yrityksen on niin pian kuin mahdollista annettava viimeisin sellainen tilinpäätöksensä ja vuosikertomuksensa yleisön saataville, joka on kansallisen lainsäädännön mukaan julkistettava.b) Jos yritys laatii vuosittain sekä oman tilinpäätöksensä että konsolidoidun tilinpäätöksen, sen on annettava molemmat yleisön saataville. Tällöin toimivaltaiset viranomaiset voivat oikeuttaa yrityksen antamaan yleisön saataville joko pelkästään oman tilinpäätöksensä tai konsolidoidun tilinpäätöksen, jos tilinpäätös, jota ei anneta yleisön saataville, ei sisällä olennaisia lisätietoja.c) Jos tilinpäätös ja vuosikertomus eivät ole neuvoston yrityksen tilinpäätöksestä antamien direktiivien säännöksien mukaisia ja jos ne eivät anna luotettavaa kuvaa yrityksen varoista ja vastuista sekä sen rahoitusasemasta ja tuloksesta, on annettava yksityiskohtaisempia tietoja tai lisätietoja.4. Lisätiedota) Yrityksen on niin pian kuin mahdollista tiedotettava yleisölle kaikesta toimintaansa koskevasta merkittävästä kehityksestä, joka ei ole yleisesti tiedossa ja joka voi merkittävästi vaikuttaa yrityksen kykyyn vastata sitoumuksistaan.Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin vapauttaa yrityksen sen pyynnöstä tästä velvollisuudesta, jos tiettyjen tietojen julkistaminen olisi omiaan vaarantamaan yrityksen oikeutettuja etuja.b) Yrityksen on viivytyksettä tiedotettava yleisölle velkakirjanhaltijoiden oikeuksiin vaikuttavista muutoksista, erityisesti lainaehtojen ja korkokannan muutoksista.c) Yrityksen on viivytyksettä tiedotettava yleisölle uusien lainojen liikkeeseenlaskuista ja erityisesti niihin liittyvistä takuista ja vakuuksista.d) Jos virallisella listalla olevat joukkovelkakirjat ovat vaihtovelkakirjoja, vaihdettavia velkakirjoja tai optiovelkakirjoja, yrityksen on viivytyksettä tiedotettava yleisölle jokaista sellaista osakelajia koskevien oikeuksien muutoksista, johon velkakirjat liittyvät.5. Tietojen yhtäläisyysa) Yrityksen, jonka joukkovelkakirjoja on otettu eri jäsenvaltioissa sijaitsevien ja toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, on huolehdittava siitä, että markkinoiden saatavilla on yhtäläiset tiedot kaikissa näissä pörsseissä.b) Yrityksen, jonka joukkovelkakirjoja on otettu yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sekä yhdessä tai useammassa kolmannessa valtiossa sijaitsevien tai toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, on annettava sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden, joissa joukkovelkakirjat ovat listalla, markkinoiden saataville vähintään vastaavat tiedot kuin kolmannen valtion tai kolmansien valtioiden markkinoille, jos näillä tiedoilla voi olla merkitystä joukkovelkakirjojen arvioimisen kannalta.B. VALTION TAI SEN ALUEELLISTEN TAI PAIKALLISTEN JULKISYHTEISÖJEN TAIKKA KANSAINVÄLISEN JULKISYHTEISÖN LIIKKEESEEN LASKEMAT JOUKKOVELKAKIRJAT1. Velkakirjanhaltijoiden kohtelua) Valtioiden, niiden alueellisten tai paikallisten julkisyhteisöjen sekä kansainvälisten julkisyhteisöjen on huolehdittava samaan liikkeeseenlaskuun kuuluvien joukkovelkakirjojen haltijoiden yhdenvertaisesta kohtelusta kaikkien joukkovelkakirjoihin liittyvien oikeuksien osalta.Tämä vaatimus ei estä liikkeeseenlaskuehdoista poiketen tarjoamasta tiettyjen joukkovelkakirjojen haltijoille ennenaikaista takaisinmaksua etenkin luonteeltaan sosiaalisin perustein, jos tarjous tehdään kansallisen lainsäädännön mukaisesti.b) Valtioiden, niiden alueellisten tai paikallisten julkisyhteisöjen sekä kansainvälisten julkisyhteisöjen on huolehdittava siitä, että velkakirjanhaltijoilla on ainakin jokaisessa jäsenvaltiossa, jossa niiden joukkovelkakirjat ovat virallisella listalla, kaikki oikeuksiensa käyttämiseksi tarpeelliset palvelut ja tiedot. Niiden on erityisesti:- julkaistava tiedonantoja tai lähetettävä tiedotteita joukkovelkakirjojen haltijoiden kokouksista, koron maksamisesta sekä takaisinmaksusta,- nimettävä jokin rahoituslaitos asiamiehekseen velkakirjanhaltijoiden taloudellisten oikeuksien käyttämistä varten.2. Tietojen yhtäläisyysa) Sellaisten valtioiden, niiden alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen sekä kansainvälisten julkisyhteisöjen, joiden joukkovelkakirjoja on otettu eri jäsenvaltioissa sijaitsevien ja toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, on huolehdittava, että markkinoiden saatavilla on yhtäläiset tiedot kaikissa näissä pörsseissä.b) Sellaisten valtioiden, niiden alueellisten ja paikallisten julkisyhteisöjen sekä kansainvälisten julkisyhteisöjen, joiden joukkovelkakirjoja on otettu yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sekä yhdessä tai useammassa kolmannessa valtiossa sijaitsevien tai toimivien arvopaperipörssien viralliselle listalle, on annettava sen jäsenvaltion tai niiden jäsenvaltioiden, joissa joukkovelkakirjat ovat listalla, markkinoiden saataville vähintään vastaavat tiedot kuin kolmannen valtion tai kolmansien valtioiden markkinoille, jos näillä tiedoilla voi olla merkitystä joukkovelkakirjojen arvioimisen kannalta.


Avis juridique important

|

31975L0368

Neuvoston direktiivi 75/368/ETY, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1975, toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi itsenäisten ammatinharjoittajien eri toiminnassa (ISIC-osastosta 01-85) ja erityisesti tällaista toimintaa koskevista siirtymätoimenpiteistä

Virallinen lehti nro L 167 , 30/06/1975 s. 0022 - 0028 Suomenk. erityispainos Alue 6 Nide 1 s. 0177  Kreikank. erityispainos: Luku 06 Nide 1 s. 0214  Ruotsink. erityispainos Alue 6 Nide 1 s. 0177  Espanjank. erityispainos: Luku 06 Nide 1 s. 0205  Portugalink. erityispainos: Luku 06 Nide 1 s. 0205

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 16 päivänä kesäkuuta 1975,toimenpiteistä sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi itsenäisten ammatinharjoittajien eri toiminnassa (ISIC-osastosta 01-85) ja erityisesti tällaista toimintaa koskevista siirtymätoimenpiteistä (75/368/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 49, 57, 66 ja 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),sekä katsoo, ettäperustamissopimuksen mukaisesti kaikki sijoittautumiseen ja palvelujen tarjoamiseen liittyvä kansalaisuuteen perustuva syrjintä on kiellettyä siirtymäkauden päätyttyä; näin toteutettu kansalaisuuteen perustuvan kohtelun periaate koskee erityisesti oikeutta liittyä ammatillisiin järjestöihin, jos asianomaisen henkilön ammattitoiminta välttämättä edellyttää tämän oikeuden käyttämistä,lisäksi perustamissopimuksen 57 artiklassa määrätään, että henkilöiden itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi ryhtymisen ja sellaisina toimimisen helpottamiseksi annetaan direktiivejä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä jäsenvaltioden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta,vaikka yhteensovittamista ja tutkintotodistusten vastavuoroista tunnustamista ei ole suoritettu välittömästi, on kuitenkin suotavaa helpottaa sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden toteuttamista kyseisen toiminnan osalta päättämällä yleisissä toimintaohjelmissa (3) ennakoidun kaltaisista siirtymätoimenpiteistä; tämä tulisi tehdä ensisijaisesti, että vältettäisiin erityisten vaikeuksien syntyminen niiden jäsenvaltioiden kansalaisille, joissa ei ole asetettu tällaiseen toimintaan ryhtymiselle mitään edellytyksiä,tällaisten vaikeuksien ehkäisemiseksi siirtymätoimenpiteiden pääasiallisena sisältönä tulee olla, että niissä vastaanottavissa valtioissa, joissa on määräyksiä tällaisen toiminnan aloittamisesta, hyväksytään riittäväksi todisteeksi pätevyydestä toiminnan aloittamiselle, että toimintaa on harjoitettu riittävän kauan jäsenvaltiossa, josta henkilö tulee, niin että aika milloin aikaisempaa koulutusta ei vaadita, on ollut riittävän äskettäin sen varmistamiseksi, että asianomaisella on vastaanottavan maan omilta kansalaisiltaan vaatimat ammatilliset tiedot,tämä direktiivi käsittää kaksi toimintaluokkaa:- toiminta, jota voidaan harjoittaa vasta melko laajan ammatillisen koulutuksen jälkeen ja joka tästä syystä on ankaran sääntelyn alainen yhteisön eri jäsenvaltioissa;- toiminta, jonka harjoittaminen ei vaadi laajaa ammatillista koulutusta;ja tämän vuoksi olisi säädettävä näitä kahta tyyppiä varten kummallekin omat siirtymätoimenpiteet,patentteja ostavien ja lisensioivien yhtiöiden toimintaa harjoitetaan osana keksintöjen hyväksikäyttöä, ja se eroaa pankkien ja muiden rahoituslaitosten toiminnasta; tämä toiminta, vaikka se kuuluu ISIC-nimikkeistössä ryhmään 620, ei kuulu itsenäistä toimintaa harjoittavia pankkeja ja muita rahoituslaitoksia koskevien, sijoittautumisvapauden ja palvelujen tarjoamisen vapauden rajoitusten poistamisesta 28 päivänä kesäkuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 73/183/ETY (4) soveltamisalaan,tämä direktiivi ei koske neuvottelevien insinöörien toimintaa (ISIC-ryhmä 833) eikä teollisuuden varainkäytön konsulttien tai patenttiasiamiesten toimintaa (ISIC-ryhmä 831),koska ISIC-pääryhmän 73 toiminta (viestintä) tavallisesti kuuluu julkisen posti- ja telepalvelun alaan, useimmat tuon pääryhmän toiminnan lajit eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan; kuitenkin jotakin näistä ISIC-pääryhmän 73 toiminnan lajeista saatetaan hoitaa yksityisesti, ja siksi se tulisi sisällyttää tähän direktiiviin,perustamissopimuksen kuljetusta koskevat määräykset säätelevät matkustaja- ja tavarankuljetusalan palveluja; tämä direktiivi ei koske siinä lueteltuun kuljetustoimintaan liittyvien palvelujen tarjoamista,kunnes on annettu asiaa koskevat yhteisön säännökset, olemassa olevat säännökset jaosta sisävesi-, rannikko- ja merikuljetukseen pysyvät voimassa,kasvojen kauneushieronta on ISIC-ryhmästä 859 ainoa hierontatoiminnan laji, johon tätä direktiiviä sovelletaan, koska toimintaa "masseurkinesitherapist"-nimikkeellä (hieronta lääketieteen ja urheilun tarkoituksiin) koskee toinen direktiivi,arpajaiset ja sen kaltainen ISIC-ryhmän 859 toiminta kuuluu usein joko suoraan tai julkisten toimielinten välityksellä julkisten palvelujen alaan tai on kielletty; muu tämän toiminnan alaan kuuluva toiminta ei sen vuoksi kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan; tietyissä jäsenvaltioissa yksityiset henkilöt voivat kuitenkin harjoittaa sellaista toimintaa, ja tällöin se tulisi sisällyttää tähän direktiiviin,tiettyä ISIC-ryhmän 859 toimintaa, jossa on käytettävä myrkyllisiä tuotteita, kuten tuhoeläinten hävittämistä, koskee siirtymätoimenpiteitä koskevista yksityiskohtaisista säännöksistä myrkyllisiä tuotteisiin liittyvässä toiminnassa, niiden maahantuonnissa ja jakelussa sekä toiminnassa, johon liittyy tällaisten tuotteiden ammattimainen käyttö, mukaan lukien välittäjien toiminta, 4 päivänä kesäkuuta 1974 annettu neuvoston direktiivi 74/556/ETY (5),turistioppaiden toimintaa harjoitetaan tietyissä jäsenvaltioissa määrätyillä rajatuilla alueilla ja sitä säädellään yksityiskohtaisesti; se tulisi siksi jättää matkaoppaiden ja tulkkioppaiden toimintaa lukuun ottamatta tämän direktiivin ulkopuolelle,tässä direktiivissä säädettyjen siirtymätoimenpiteiden pääasiallinen tarkoitus häviää kyseiseen toimintaan ryhtymiselle ja sen harjoittamiselle asetettujen edellytysten yhteensovittamisen ja tutkintotodistusten, todistusten ja muiden kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen myötä,sikäli, kun jäsenvaltioissa vaaditaan tässä direktiivissä tarkoitetun toiminnan aloittamiseksi ja sen harjoittamiseksi myös palkattujen työntekijöiden osalta ammatillisia tietoja ja taitoja, tätä direktiiviä tulisi soveltaa myös tähän henkilöryhmään työntekijöiden vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi ja siten täydentää työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta yhteisön alueella 15 päivänä lokakuuta 1968 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1612/68 (6) toteutettuja toimenpiteitä,samasta syystä säännösten, jotka koskevat todistetta hyvästä maineesta ja siitä, että henkilö ei ole aikaisemmin ollut konkurssissa, tulisi olla sovellettavissa myös palkattuihin työntekijöihin, jakyseistä toimintaa on tullut harjoittaa ja ammatillinen koulutus on tullut saada samalla toimialalla, jolle edunsaaja aikoo sijoittautua vastaanottavaan jäsenvaltioon, silloin kun jäsenvaltio edellyttää samaa oman maansa kansalaisilta,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava alueellaan tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet yleisten toimintaohjelmien I osastossa tarkoitettujen luonnollisten henkilöiden tai yhtiöiden, jäljempänä "edunsaajat", sijoittautumisen tai palvelujen tarjoamisen osalta 2 artiklassa tarkoitetuilla aloilla.2. Tätä direktiiviä sovelletaan myös niihin jäsenvaltioiden kansalaisiin, jotka asetuksen (ETY) N:o 1612/68 nojalla aikovat palkattuina työntekijöinä harjoittaa 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua toimintaa.2 artikla 1. Tätä direktiiviä sovelletaan liitteessä luokiteltuihin toiminnan lajeihin.2. ISIC-ryhmään 859 kuuluvaa myrkyllisten tuotteiden käyttöä koskevaa toimintaa koskee direktiivi 74/556/ETY ja 74/557/ETY (7),3. Tätä direktiiviä ei sovelleta liitteessä pääryhmään 71 kuuluvien kuljetustoimintaan liittyvien palvelujen tarjoamisen vapauteen.4. Tätä direktiiviä ei sovelleta liikkuvaan kauppaan.5. Tätä direktiiviä ei sovelleta turistioppaiden toimintaan (ISIC-ryhmästä 859) lukuun ottamatta liitteessä lueteltua matkaoppaiden ja tulkkioppaiden toimintaa.3 artikla 1. Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan, jotka aikovat ryhtyä harjoittamaan jotakin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua toimintaa, todisteen hyvästä maineesta tai nuhteettomuudesta ja todisteen siitä, että he eivät ole aikaisemmin olleet konkurssissa, tai jommankumman näistä todisteista, tämän valtion tulee hyväksyä muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta riittäväksi todisteeksi esitetty ote rikosrekisteristä tai, jos tällaista ei ole, näiden vaatimusten täyttymistä osoittava vastaava asiakirja, jonka on antanut sen maan toimivaltainen oikeus- tai hallintoviranomainen, josta henkilö on peräisin tai josta hän tulee.2. Jos vastaanottava jäsenvaltio asettaa omille tiettyä ISIC-ryhmien 843 ja 859 toimintaa, erityisesti pelitoimintaa aloittamaan aikoville kansalaisilleen erityisiä vaatimuksia nuhteettomuudesta tai hyvästä maineesta eikä todistetta tällaisten edellytysten täyttämisestä voida saada 1 kohdassa tarkoitetuista asiakirjoista, tämän valtion tulee hyväksyä toisen jäsenvaltion kansalaisilta riittäväksi todisteeksi tässä suhteessa sen jäsenvaltion toimivaltaisen oikeus- tai hallintoviranomaisen, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, antama todistus, josta käy ilmi, että kyseiset edellytykset täyttyvät. Tällaisen todistuksen tulee liittyä niihin erityisiin seikkoihin, joita vastaanottava maa pitää asiaan vaikuttavina.3. Jos se jäsenvaltio, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, ei anna 1 kohdassa tarkoitettua asiakirjaa tai 2 kohdassa tarkoitettua todistusta, josta hyvä maine tai se, ettei henkilö ole aikaisemmin ollut konkurssissa, käy ilmi, niiden sijasta voidaan antaa valaehtoinen ilmoitus - tai jollei valtiossa käytetä valaehtoista ilmoitusta, valan sijasta voidaan antaa juhlallinen vakuutus - jonka asianomainen antaa toimivaltaiselle oikeus- tai hallintoviranomaiselle tai tarvittaessa sen jäsenvaltion, josta henkilö on peräisin tai josta hän tulee, notaarille; mainitun viranomaisen tai notaarin on todistettava valaehtoinen ilmoitus tai juhlallisen vakuutuksen muodossa annettu ilmoitus oikeaksi. Ilmoitus siitä, että henkilö ei ole aikaisemmin ollut konkurssissa, voidaan mainitussa maassa antaa myös toimivaltaiselle ammatilliselle tai toimialayhteisön toimielimelle.4. Poiketen siitä, mitä 1, 2 ja 3 kohdassa säädetään, jäsenvaltiolla on oikeus ISIC-ryhmiin 843 ja 859 kuuluvan pelitoiminnan aloittamisen osalta tehdä lopullinen arviointi kaikista asiaankuuluvista seikoista, edellyttäen, että arviointiperuste ei vaihtele sen mukaan, onko kyseessä tämän valtion kansalainen vai toisen jäsenvaltion kansalainen.5. Edellä 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti annetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä saa olla kolmea kuukautta vanhempia.6. Jäsenvaltioiden on 12 artiklassa asetetussa määräajassa nimettävä ne viranomaiset ja toimielimet, jotka ovat toimivaltaisia antamaan tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettuja asiakirjoja, sekä ilmoitettava tästä välittömästi muille jäsenvaltioille ja komissiolle.7. Jos vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaaditaan todiste vakavaraisuudesta, tämän valtion on pidettävä toisen jäsenvaltion kansalaisen osalta sen jäsenvaltion pankkien, josta ulkomaan kansalainen on peräisin tai josta hän tulee, antamia todistuksia sen omalla alueella annettuja todistuksia vastaavina.4 artikla Jäsenvaltioiden, joissa jonkin 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toiminnan aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi edellytetään tiettyä pätevyystodistusta, on huolehdittava, että jokainen tähän elinkeinoon hakeutuva edunsaaja saa tiedot sen elinkeinon harjoittamista koskevista säännöksistä, jota hän aikoo harjoittaa, ennen kuin hän sijoittautuu tai alkaa harjoittaa toimintaa väliaikaisesti.5 artikla 1. Jos liitteessä luetellun ja jäljempänä mainitun toiminnan aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi jäsenvaltiossa:>TAULUKON PAIKKA>edellytetään yleisiä, kaupallisia tai ammatillisia tietoja ja taitoja, tulee tämän jäsenvaltion hyväksyä riittäväksi näytöksi tällaisista tiedoista ja taidoista, että kyseistä toimintaa on harjoitettu toisessa jäsenvaltiossa jokin seuraavista ajanjaksoista:a) kuusi peräkkäistä vuotta joko itsenäisesti tai yrityksen johtajana,b) kolme peräkkäistä vuotta joko itsenäisesti tai yrityksen johtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseiseen ammattiin vähintään kolmivuotisen aikaisemman koulutuksen, josta todisteena on valtion hyväksymä tutkintotodistus tai todistus, jonka toimivaltainen ammatillinen tai toimialayhteisön toimielin katsoo täysin täyttävän sille asettamansa vaatimukset,c) kolme peräkkäistä vuotta itsenäisesti, jos edunsaaja osoittaa harjoittaneensa kyseistä ammattia ainakin viisi vuotta muutoin kuin itsenäisesti, taid) viisi peräkkäistä vuotta yrityksen johtajana, joista vähintään kolme vuotta teknisissä tehtävissä vastuullisena vähintään yhdestä yrityksen osastosta, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseiseen ammattiin vähintään kolmivuotisen aikaisemman koulutuksen, josta on todisteena valtion hyväksymä tutkintotodistus tai todistus, jonka toimivaltainen ammatillinen tai toimialayhteisön toimielin katsoo täysin täyttävän sille asettamansa vaatimukset.2. Edellä 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa toiminnan harjoittamisen päättymisestä ei ole saanut kulua enempää kuin kymmenen vuotta ennen 9 artiklassa säädetyn hakemuksen jättöpäivää. Mikäli jäsenvaltiossa on kuitenkin säädetty omia kansalaisia koskeva lyhyempi määräaika, voidaan tätä määräaikaa soveltaa myös edunsaajiin.6 artikla Edellä 5 artiklaa sovellettaessa:1. Jos jäsenvaltiossa jonkin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toiminnan aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi edellytetään yleisiä, kaupallisia tai ammatillisia tietoja tai taitoja, kyseisen valtion on komission avustuksella tiedotettava muille jäsenvaltioille tälle ammatille ominaiset piirteet,2. Sen maan, josta edunsaaja tulee, tähän tarkoitukseen nimeämän toimivaltaisen viranomaisen on todistettava edunsaajan varsinaisesti harjoittaman ammattitoiminnan laatu ja kesto. Todistukset laaditaan ottaen huomioon sen jäsenvaltion toimittama virallinen kuvaus kyseisestä ammatista, jossa edunsaaja aikoo harjoittaa kyseistä ammattia pysyvästi tai väliaikaisesti.3. Vastaanottavan jäsenvaltion on myönnettävä lupa harjoittaa kyseistä toimintaa asianomaisen henkilön hakemuksesta edellyttäen, että toiminta, jota todistus koskee, vastaa 1 kohdan mukaisesti ilmoitettuja ammatille ominaisia piirteitä, ja edellyttäen, että tämän valtion kansallisissa säännöksissä asetetut kaikki muut vaatimukset tulevat täytetyiksi.7 artikla 1. Jos jäsenvaltiossa jonkin 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun toiminnan, jota ei ole mainittu 5 artiklassa, aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi edellytetään yleisiä, kaupallisia tai ammatillisia tietoja ja taitoja, tulee tämän jäsenvaltion hyväksyä riittäväksi näytöksi tällaisista tiedoista ja taidoista, että kyseistä toimintaa on harjoitettu toisessa jäsenvaltiossa jokin seuraavista ajanjaksoista:a) kolme peräkkäistä vuotta joko itsenäisesti tai yrityksen johtajana,b) kaksi peräkkäistä vuotta joko itsenäisesti tai yrityksen johtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseiseen ammattiin aikaisemman koulutuksen, josta todisteena on valtion hyväksymä todistus tai todistus, jonka toimivaltainen ammatillinen tai toimialayhteisön toimielin katsoo täysin täyttävän sille asettamansa vaatimukset,c) kaksi peräkkäistä vuotta itsenäisesti tai yrityksen johtajana, jos edunsaaja osoittaa harjoittaneensa kyseistä ammattia vähintään kolme vuotta muutoin kuin itsenäisesti, taid) kolme peräkkäistä vuotta muutoin kuin itsenäisesti, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseiseen ammattiin aikaisemman koulutuksen, josta on todistuksena valtion hyväksymä todistus tai todistus, jonka toimivaltainen ammatillinen tai toimialayhteisön toimielin katsoo täysin täyttävän sille asettamansa vaatimukset.Vastaanottava jäsenvaltio voi edellyttää muiden jäsenvaltioiden kansalaisilta, mikäli se edellyttää tätä myös omilta kansalaisiltaan, että kyseistä toimintaa on harjoitettu ja ammatillinen koulutus hankittu sillä toimialalla tai siihen liittyvällä toimialalla, jolla edunsaaja aikoo harjoittaa liiketoimintaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa.2. Edellä 1 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa toiminnan harjoittamisen päättymisestä ei ole saanut kulua enempää kuin kymmenen vuotta ennen 9 artiklassa säädetyn hakemuksen jättöpäivää. Jos jäsenvaltiossa on kuitenkin säädetty omia kansalaisia koskeva lyhyempi määräaika, voidaan tätä määräaikaa soveltaa myös edunsaajiin.3. ISIC-ryhmiin 843 ja 859 kuuluvan rahapelitoiminnan aloittamisen osalta, kolikkoautomaatteihin liittyvää toimintaa lukuun ottamatta, vastaanottavalla jäsenvaltiolla on 1 kohdasta poiketen oikeus tehdä lopullinen arviointi hakijoiden ammatillisista kyvyistä edellyttäen, että arviointiperusteet eivät vaihtele sen mukaan, ovatko kyseessä tämän maan kansalaiset vai toisen jäsenvaltion kansalaiset.8 artikla Edellä 5 ja 7 artiklaa sovellettaessa henkilön on katsottava harjoittaneen toimintaa yrityksen johtajana, jos hän on harjoittanut tällaista toimintaa teollisessa tai kaupallisessa yrityksessä kyseessä olevalla toimialalla:a) yrityksen johtajana tai yrityksen sivuliikkeen johtajana; taib) yrityksen omistajan tai johtajan sijaisena, jos tällaiseen tehtävään sisältyy omistajan tai johtajan vastuuseen verrattava vastuu; taic) johtavassa asemassa silloin kun velvollisuudet ovat sellaisia, jotka tavallisesti kuuluvat kyseessä olevaan ammattiin ja jossa on vastuu ainakin yhdestä yrityksen osastosta.9 artikla Edellä 5 artiklassa tai 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen edellytysten täyttäminen vahvistetaan sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai toimielimen, josta asianomainen on peräisin tai josta hän tulee, antamilla todistuksilla, jotka kyseisen henkilön tulee toimittaa kyseisen toiminnan tai toiminnan harjoittamista varten tekemänsä toimilupahakemuksen tueksi vastaanottavassa valtiossa.10 artikla Jäsenvaltioiden on 12 artiklassa säädetyssä määräajassa nimettävä ne viranomaiset ja toimielimet, jotka ovat toimivaltaisia antamaan 6 ja 9 artiklassa tarkoitettuja todistuksia, sekä ilmoitettava tästä välittömästi muille jäsenvaltioille ja komissiolle.11 artikla Tämän direktiivin siirtymäsäännöksiä sovelletaan kunnes kyseiseen toimintaan ryhtymistä ja sen harjoittamista koskevien kansallisten säännösten yhteensovittamisesta annetut säännökset tulevat voimaan.12 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet voimaan kahdentoista kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä viipymättä komissiolle.13 artikla Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.14 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 1975.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaR. RYAN(1) EYVL N:o C 45, 10.5.1971, s. 12(2) EYVL N:o C 93, 21.9.1971, s. 19(3) EYVL N:o 2, 15.1.1962, s. 32/62 ja 36/62(4) EYVL N:o L 194, 16.7.1973, s. 1(5) EYVL N:o L 307, 18.11.1974, s. 1(6) EYVL N:o L 257, 19.10.1968, s. 2(7) EYVL N:o L 307, 18.11.1974, s. 1 ja 5LIITE Toiminta, jota tarkoitetaan 2 artiklan 1 kohdassa >TAULUKON PAIKKA>