title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/36/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammattipätevyyden tunnustamisesta   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               30.9.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/22

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2005/36/EY,
   annettu 7 päivänä syyskuuta 2005,
   ammattipätevyyden tunnustamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 40 artiklan, 47 artiklan 1 kohdan ja 47 artiklan 2 kohdan ensimmäisen ja kolmannen virkkeen sekä 55 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Perustamissopimuksen 3 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti yksi yhteisön tavoitteista on henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta rajoittavien esteiden poistaminen jäsenvaltioiden väliltä. Jäsenvaltioiden kansalaisten osalta kyse on erityisesti oikeudesta harjoittaa ammattia itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he ovat hankkineet ammattipätevyytensä. Lisäksi perustamissopimuksen 47 artiklan 1 kohdassa määrätään annettavaksi direktiivejä tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta.

               (2)

               Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen johdosta komissio antoi tiedonannon ”Palvelujen sisämarkkinastrategia”, jonka tavoitteena on erityisesti tehdä palvelujen vapaasta tarjoamisesta yhtä helppoa yhteisön alueella kuin yksittäisen jäsenvaltion alueella. Komission annettua tiedonannon ”Kaikille avoimet uudet eurooppalaiset työmarkkinat”, Tukholmassa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi komissiolle tehtäväksi esittää kevään 2002 Eurooppa-neuvostolle ehdotuksia, joiden tavoitteena on yhtenäisempi, avoimempi ja joustavampi ammattipätevyyksien ja opintojaksojen tunnustamisjärjestelmä.

               (3)

               Tässä direktiivissä annettavat takeet, joiden mukaan yhdessä jäsenvaltiossa ammattipätevyytensä hankkineet henkilöt voivat ryhtyä harjoittamaan ja harjoittaa samaa ammattia toisessa jäsenvaltiossa samoin oikeuksin kuin kyseisen valtion kansalaiset, eivät saa rajoittaa muuttavan ammattihenkilön velvollisuutta noudattaa kyseisen jäsenvaltion mahdollisesti asettamia syrjimättömiä edellytyksiä ammatin harjoittamiselle, edellyttäen että ne ovat objektiivisesti perusteltuja ja oikeasuhtaisia.

               (4)

               Palvelujen vapaan tarjoamisen helpottamiseksi olisi säädettävä erityissääntöjä, joilla laajennetaan ammattitoiminnan harjoittamisen mahdollisuutta alkuperäisellä ammattinimikkeellä. Etäpalveluina tarjottavien tietoyhteiskunnan palvelujen osalta olisi sovellettava myös tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8 päivänä kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (4) säännöksiä.

               (5)

               Koska toisaalta väliaikaisen ja satunnaisen rajat ylittävän palvelujen tarjoamisen ja toisaalta sijoittautumisen osalta on perustettu erilaiset järjestelmät, olisi täsmennettävä perusteet näiden kahden käsitteen erottamiseksi toisistaan siinä tapauksessa, että palvelun tarjoaja siirtyy vastaanottavan jäsenvaltion alueelle.

               (6)

               Palvelujen tarjoamisen edistämisessä on otettava tarkasti huomioon kansanterveys ja yleinen turvallisuus sekä kuluttajansuoja. Tämän vuoksi olisi annettava erityisiä säännöksiä sellaisista säännellyistä ammateista, joilla on kansanterveyteen tai yleiseen turvallisuuteen liittyviä vaikutuksia ja joiden harjoittajat tarjoavat rajat ylittäviä palveluja väliaikaisesti tai satunnaisesti.

               (7)

               Vastaanottavat jäsenvaltiot voivat tarvittaessa ja yhteisön oikeuden mukaisesti säätää ilmoitukseen liittyvistä vaatimuksista. Nämä vaatimukset eivät saisi aiheuttaa suhteetonta rasitetta palvelujen tarjoajille eivätkä estää palvelujen tarjoamisen vapauden käyttämistä tai tehdä siitä vähemmän houkuttelevaa. Tällaisten vaatimusten tarpeellisuutta olisi arvioitava säännöllisesti uudelleen jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä koskevien yhteisön puitteiden perustamisessa tapahtuneen edistymisen perusteella.

               (8)

               Palvelun tarjoajaan olisi sovellettava niitä vastaanottavan jäsenvaltion kurinpitosäännöksiä, jotka koskevat välittömästi ja nimenomaisesti ammattipätevyyttä, kuten ammattien määrittelyä, ammattiin kuuluvaa tai siihen yksinomaisesti rajoitettua toimintaa, ammattinimikkeiden käyttöä sekä vakavaa ammattivirhettä, joka liittyy välittömästi ja nimenomaisesti kuluttajansuojaan ja turvallisuuteen.

               (9)

               Sijoittautumisvapautta koskevat periaatteet ja takeet, jotka ovat perustana erilaisille voimassa oleville tunnustamisjärjestelmille, säilytetään, mutta kyseisiä tunnustamisjärjestelmiä koskevia sääntöjä olisi parannettava saadun kokemuksen perusteella. Lisäksi asiaa koskevia direktiivejä on muutettu useita kertoja, ja niiden säännökset olisi järjesteltävä uudelleen ja järkeistettävä yhdenmukaistamalla sovellettavat periaatteet. Tämän vuoksi olisi korvattava neuvoston direktiivit 89/48/ETY (5) ja 92/51/ETY (6) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/42/EY (7), joka koskee tutkintotodistusten yleistä tunnustamisjärjestelmää, sekä neuvoston direktiivit 77/452/ETY (8), 77/453/ETY (9), 78/686/ETY (10), 78/687/ETY (11), 78/1026/ETY (12), 78/1027/ETY (13), 80/154/ETY (14), 80/155/ETY (15), 85/384/ETY (16), 85/432/ETY (17), 85/433/ETY (18) ja 93/16/ETY (19), jotka koskevat yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön, arkkitehdin, proviisorin ja lääkärin ammattia, ja ne olisi koottava yhdeksi säädökseksi.

               (10)

               Tällä direktiivillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden mahdollisuutta tunnustaa lainsäädäntönsä mukaisesti ammattipätevyys, jonka kolmannen maan kansalainen on hankkinut Euroopan unionin ulkopuolella. Tunnustamisessa olisi aina noudatettava koulutuksen vähimmäisvaatimuksia tiettyjen ammattien osalta.

               (11)

               Niiden ammattien osalta, jotka koulutuksesta annettujen asiakirjojen tunnustamista koskeva yleinen järjestelmä, jäljempänä ”yleinen järjestelmä”, kattaa, jäsenvaltioiden olisi säilytettävä oikeus määrittää tarvittava pätevyyden vähimmäistaso voidakseen taata alueellaan tarjottavien palvelujen laadun. Perustamissopimuksen 10, 39 ja 43 artiklan mukaisesti ne eivät kuitenkaan saisi vaatia jäsenvaltion kansalaista hankkimaan pätevyyttä, jonka ne yleensä määrittelevät ainoastaan kansallisen koulutusjärjestelmänsä mukaisesti annetuilla tutkintotodistuksilla, jos asianomainen on jo hankkinut tämän pätevyyden kokonaan tai osittain toisessa jäsenvaltiossa. Tämän vuoksi olisi säädettävä, että jokaisen vastaanottavan jäsenvaltion, jossa ammatti on säännelty, on otettava huomioon toisessa jäsenvaltiossa hankittu pätevyys ja arvioitava, vastaako se sen itsensä vaatimaa pätevyyttä. Tällä tunnustamista koskevalla yleisellä järjestelmällä ei kuitenkaan estetä jäsenvaltiota asettamasta kaikille alueellaan ammattia harjoittaville erityisvaatimuksia, joiden perusteena on yleisen edun mukaisten ammatillisten sääntöjen noudattaminen. Tällaisia ovat erityisesti ammattitoiminnan organisointia koskevat säännöt, ammatilliset säännöt mukaan lukien ammattieettiset säännöt sekä valvonta- ja vastuusäännöt. Direktiivin tavoitteena ei ole puuttua jäsenvaltioiden perusteltuun oikeuteen estää kansalaisiaan kiertämästä eri ammatteja koskevaa kansallista lainsäädäntöä.

               (12)

               Tämä direktiivi koskee toisessa jäsenvaltiossa hankitun ammattipätevyyden tunnustamista jäsenvaltiossa. Se ei kuitenkaan koske toisen jäsenvaltion tämän direktiivin nojalla tekemien tunnustamispäätösten tunnustamista. Näin ollen henkilö, jonka ammattipätevyys on tunnustettu tämän direktiivin nojalla, ei voi käyttää mainittua tunnustamista nauttiakseen kotijäsenvaltiossaan erilaisia oikeuksia kuin niitä, jotka johtuvat kyseisessä jäsenvaltiossa hankitusta ammattipätevyydestä, jollei hän osoita hankkineensa ammatillista lisäpätevyyttä vastaanottavassa jäsenvaltiossa.

               (13)

               Yleiseen järjestelmään kuuluvan tunnustamismekanismin määrittelemiseksi on jaoteltava erilaiset kansalliset koulutusjärjestelmät eri tasoihin. Näillä tasoilla, jotka luodaan vain yleisen järjestelmän toimivuutta varten, ei ole vaikutusta kansallisiin koulutusrakenteisiin eikä jäsenvaltioiden toimivaltaan tällä alalla.

               (14)

               Direktiiveissä 89/48/ETY ja 92/51/ETY vahvistetut tunnustamisjärjestelmät eivät muutu. Näin ollen henkilölle, jolla on todistus keskiasteen jälkeisen vähintään vuoden pituisen koulutuksen suorittamisesta, olisi myönnettävä pääsy säänneltyyn ammattiin jäsenvaltiossa, jossa vaaditaan ammatin harjoittamisen aloittamiseksi todistusta nelivuotisen korkea-asteen koulutuksen tai yliopistokoulutuksen suorittamisesta, huolimatta siitä, mille tasolle vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaadittu todistus kuuluu. Sen sijaan jos säännellyn ammatin harjoittamisen aloittamiseksi vaaditaan todistus pidemmän kuin nelivuotisen korkea-asteen koulutuksen tai yliopistokoulutuksen suorittamisesta, pääsy olisi myönnettävä ainoastaan niille, joilla on todistus vähintään kolmen vuoden pituisen korkea-asteen koulutuksen tai yliopistokoulutuksen suorittamisesta.

               (15)

               Koska koulutusta koskevia vähimmäisvaatimuksia, joita edellytetään niiltä, jotka haluavat ryhtyä harjoittamaan yleiseen järjestelmään kuuluvaa ammattia, ei ole yhdenmukaistettu, olisi tarpeen säätää vastaanottavan jäsenvaltion mahdollisuudesta vaatia korvaavan toimenpiteen suorittamista. Tämän toimenpiteen olisi oltava oikeasuhtainen, ja siinä on otettava huomioon erityisesti hakijan ammattikokemus. Kokemus on osoittanut, että muuttajan valinnan mukaan joko kelpoisuuskokeen tai sopeutumisajan vaatiminen tarjoaa riittävät takeet kyseisen henkilön pätevyyden tasosta, joten poikkeaminen tästä valinnanmahdollisuudesta olisi kussakin yksittäistapauksessa perusteltava yleiseen etuun liittyvällä pakottavalla syyllä.

               (16)

               Ammattihenkilöiden vapaan liikkuvuuden edistämiseksi siten, että samalla varmistetaan riittävä pätevyystaso, erilaisten ammatillisten yhdistysten ja järjestöjen tai jäsenvaltioiden olisi voitava ehdottaa Euroopan laajuisesti yhteisiä vähimmäisvaatimuksia. Tässä direktiivissä olisi tällaiset aloitteet otettava huomioon tietyin edellytyksin siten, että samalla otetaan huomioon jäsenvaltioiden toimivalta päättää pätevyysvaatimuksista eri ammattien harjoittamiseksi niiden alueella samoin kuin niiden koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmien sisällöstä ja organisoinnista sekä noudatetaan yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti yhteisön kilpailulainsäädäntöä; samalla olisi kuitenkin edistettävä automaattista tunnustamista yleisessä järjestelmässä. Jotta ammatillinen järjestö voisi esittää yhteisiä vähimmäisvaatimuksia, sen olisi oltava edustava kansallisella ja eurooppalaisella tasolla. Yhteiset vähimmäisvaatimukset ovat vaatimuksia, joilla voidaan tasoittaa hyvinkin erilaisia olennaisia eroja, joita on havaittu koulutusvaatimusten välillä vähintään kahdessa kolmasosassa jäsenvaltioista, joissa mukana ovat kaikki ne jäsenvaltiot, joissa ammattia säännellään. Näihin vaatimuksiin voisi kuulua esimerkiksi täydennyskoulutus, valvottu harjoittelujakso, kelpoisuuskoe tai säädetty työkokemuksen vähimmäismäärä tai näiden yhdistelmiä.

               (17)

               Jotta voitaisiin ottaa huomioon kaikki tilanteet, joita varten ei vielä ole lainkaan ammattipätevyyden tunnustamista koskevia säännöksiä, yleinen järjestelmä olisi laajennettava koskemaan tapauksia, joita mikään erityisjärjestelmä ei kata joko sen vuoksi, että kyseinen ammatti ei kuulu näihin järjestelmiin, tai sen vuoksi, että vaikka ammatti kuuluisikin johonkin tällaiseen erityisjärjestelmään, hakija ei täytä vaadittuja edellytyksiä voidakseen hyötyä siitä.

               (18)

               Sääntöjä, joiden nojalla voidaan ryhtyä harjoittamaan tiettyä kauppa-, teollisuus- tai käsiteollisuusalan toimintaa, olisi yksinkertaistettava niissä jäsenvaltioissa, joissa kyseiset ammatit ovat säänneltyjä, tapauksissa, joissa kyseistä toimintaa on harjoitettu toisessa jäsenvaltiossa kohtuullinen aika, josta ei ole liian kauan; samalla olisi kuitenkin säilytettävä tällaista toimintaa koskeva automaattisen tunnustamisen järjestelmä, joka perustuu ammattikokemukseen.

               (19)

               Vapaan liikkuvuuden ja lääkärien, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoitajien, hammaslääkärien, eläinlääkärien, kätilöiden, proviisorien ja arkkitehtien ammattipätevyydestä annettujen asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen olisi pohjauduttava perusperiaatteeseen, joka on muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen automaattinen tunnustaminen koulutusta koskevien vähimmäisvaatimusten yhteensovittamisen perusteella. Lisäksi lääkärin, yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön ja proviisorin ammatin harjoittamiseen ryhtymisen edellytyksenä olisi oltava, että henkilöllä on tietty koulutuksesta annettava asiakirja, joka takaa, että asianomainen on suorittanut asetettuja vähimmäisvaatimuksia vastaavan koulutuksen. Tätä järjestelmää olisi täydennettävä erilaisilla saavutetuilla oikeuksilla, joista pätevät ammattihenkilöt voivat hyötyä tietyin edellytyksin.

               (20)

               Lääkärien ja hammaslääkärien pätevöitymisjärjestelmän ominaispiirteiden ja vastavuoroista tunnustamista koskevan yhteisön säännöstön huomioon ottamiseksi on perusteltua säilyttää kaikille tämän direktiivin hyväksymispäivään mennessä tunnustetuille erikoisaloille automaattisen tunnustamisen periaate niillä lääketieteen ja hammaslääketieteen erikoisaloilla, jotka ovat yhteisiä ainakin kahdelle jäsenvaltiolle. Sitä vastoin järjestelmän yksinkertaistamiseksi automaattisen tunnustamisen periaatteen ulottaminen uusiin lääketieteen erikoisaloihin tämän direktiivin voimaantulon jälkeen olisi rajoitettava niihin, jotka ovat yhteisiä ainakin kahdelle viidesosalle jäsenvaltioista. Lisäksi tässä direktiivissä ei estetä jäsenvaltioita sopimasta omien sääntöjensä mukaisesta automaattisen tunnustamisen käytännöstä, joka koskee niitä lääketieteen ja hammaslääketieteen erikoisaloja, jotka ovat niille yhteisiä ja joita ei tunnusteta automaattisesti tämän direktiivin mukaisesti.

               (21)

               Lääkärin peruskoulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattisen tunnustamisen ei pitäisi vaikuttaa jäsenvaltioiden toimivaltaan yhdistää tai olla yhdistämättä kyseiset asiakirjat ammattitoimintaan.

               (22)

               Kaikissa jäsenvaltioissa hammaslääkärin ammatin olisi oltava oma, lääkärin ammatista ja myös hammas- ja suusairauksien erikoislääkärin ammatista erillinen ammattinsa. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hammaslääkärit saavat koulutuksensa aikana tarvittavan ammattitaidon toimintaan, johon sisältyy hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksien ja sairauksien ennaltaehkäisy, diagnosointi ja hoito. Hammaslääkärin ammattitoimintaa voisivat harjoittaa tässä direktiivissä tarkoitetun hammaslääkärin koulutuksesta annetun asiakirjan haltijat.

               (23)

               Ei ole osoittautunut toivottavaksi edellyttää yhtä yhdenmukaista kätilöiden koulutuslinjaa kaikissa jäsenvaltioissa. Sen sijaan jäsenvaltioiden olisi saatava päättää mahdollisimman vapaasti koulutuksensa järjestämisestä.

               (24)

               Yksinkertaistamisen vuoksi olisi käytettävä käsitettä ”proviisori”, jotta voidaan rajata koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista koskevien säännösten soveltamisalaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tästä toiminnasta annettujen kansallisten säännösten erityispiirteitä.

               (25)

               Proviisorin koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijat ovat lääkealan asiantuntijoita, ja heillä olisi periaatteessa oltava mahdollisuus päästä harjoittamaan kaikissa jäsenvaltioissa ainakin tiettyjä tämän alan toimia. Tällä direktiivillä määritellään tämä vähimmäisala, mutta sillä ei pitäisi voida rajoittaa sitä toimintaa, jota proviisorit saavat harjoittaa jäsenvaltioissa, erityisesti kliiniseen kemiaan kuuluvien analyysien osalta, eikä toisaalta voida myöntää heille yksinoikeutta, sillä yksinoikeuden myöntäminen kuuluu edelleen jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän direktiivin säännöksillä ei rajoiteta jäsenvaltioiden mahdollisuutta asettaa lisäkoulutusvaatimuksia niiden toimintojen harjoittamiselle, jotka eivät kuulu yhteensovitettuun toiminnan vähimmäisalaan. Näin ollen vastaanottavan jäsenvaltion olisi voitava asettaa näitä vaatimuksia kansalaisille, joilla on tämän direktiivin mukaisesti automaattisesti tunnustettava koulutuksesta annettu asiakirja.

               (26)

               Tällä direktiivillä ei yhteensoviteta kaikkia farmasian alan toiminnan aloittamisen ja harjoittamisen edellytyksiä. Etenkin apteekkien maantieteellisestä jakaumasta ja lääkejakelun yksinoikeudesta päättämisen olisi kuuluttava edelleen jäsenvaltioille. Tässä direktiivissä ei puututa niihin jäsenvaltioiden lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin, joissa kielletään yrityksiltä tiettyjen farmasian alan toimintojen harjoittaminen tai asetetaan tiettyjä edellytyksiä näiden toimintojen harjoittamiseksi.

               (27)

               Arkkitehtuuri, rakennusten laatu ja niiden sopeutuminen ympäristöönsä sekä luonnon- ja kaupunkiympäristön ja yhteisen sekä yksityisen kulttuuriperinnön kunnioittaminen koskettavat kaikkia. Tästä syystä koulutuksesta annettujen asiakirjojen vastavuoroisen tunnustamisen olisi perustuttava laadullisiin ja määrällisiin arviointiperusteisiin, joiden avulla huolehditaan siitä, että tunnustettujen koulutuksesta annettujen asiakirjojen haltijoilla on edellytykset ymmärtää ja ilmaista käytännössä yksilöiden, yhteiskunnan eri ryhmien ja yhteisöjen tarpeet tilasuunnittelussa, rakennusten suunnittelussa, sijoittelussa ja rakentamisessa, arkkitehtuuriperinnön säilyttämisessä ja kohentamisessa sekä luonnon tasapainon säilyttämisessä.

               (28)

               Arkkitehtuurin alaa ja arkkitehdin ammattitoiminnan aloittamista ja harjoittamista koskevat kansalliset säädökset ovat laajuudeltaan hyvin erilaisia. Useimmissa jäsenvaltioissa arkkitehtuurin alalla toimivat ovat säädösten mukaan tai käytännössä henkilöitä, joilla on arkkitehdin arvo sekä sen lisäksi mahdollisesti jokin muu arvo, vaikka tällaisilla henkilöillä ei kuitenkaan ole yksinoikeutta mainittuun toimintaan, ellei laissa toisin säädetä. Tällä alalla tai sen osa-alueilla voivat toimia myös muiden ammattikuntien edustajat, varsinkin insinöörit, joilla on rakennustekninen erikoiskoulutus. Tämän direktiivin yksinkertaistamiseksi olisi käytettävä käsitettä ”arkkitehti”, jotta voidaan rajata arkkitehtuurin alan koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista koskevien säännösten soveltamisala, sanotun kuitenkaan rajoittamatta näistä toiminnoista annettujen kansallisten säännösten erityispiirteitä.

               (29)

               Jos säännellyn ammatin kansallisella ja Euroopan tasolla edustava ammattijärjestö tai -yhdistys perustellusti vaatii erityisiä säännöksiä, jotka koskevat ammattipätevyyden tunnustamista koulutuksen vähimmäisvaatimusten koordinoinnin perusteella, komissio arvioi, onko aiheellista antaa ehdotus tämän direktiivin muuttamisesta.

               (30)

               Ammattipätevyyden tunnustamisjärjestelmän tehokkaan toiminnan varmistamiseksi olisi määritettävä sen täytäntöönpanoa koskevat yhdenmukaiset muodollisuudet ja menettelysäännöt sekä tietyt ammatin harjoittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

               (31)

               Koska jäsenvaltioiden välinen ja jäsenvaltioiden ja komission välinen yhteistyö on omiaan helpottamaan tämän direktiivin täytäntöönpanoa ja siitä johtuvien velvoitteiden noudattamista, olisi asetettava sitä koskevat yksityiskohtaiset menettelysäännöt.

               (32)

               Ammattihenkilöiden vapaata liikkuvuutta voisi helpottaa se, että ammattiyhdistykset ja -järjestöt ottaisivat käyttöön Euroopan tason ammattikortin, jolloin erityisesti tiedonvaihto vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion välillä nopeutuisi. Ammattikortin olisi mahdollistettava eri jäsenvaltioihin sijoittautuvien ammattihenkilöiden uran seuranta. Kortti voisi tietosuojasäännöksiä tarkasti noudattaen sisältää tiedot henkilön ammattipätevyydestä (yliopisto tai laitokset, joissa tämä on opiskellut, hankittu pätevyys, ammattikokemus), henkilön laillisesta sijoittautumisesta, hänelle mahdollisesti langetetuista ammatin harjoittamiseen liittyvistä rangaistuksista ja tiedot vastaavasta toimivaltaisesta viranomaisesta.

               (33)

               Tunnustamisjärjestelmän avoimuus voidaan varmistaa perustamalla yhteystahojen verkko, jonka tehtävänä on antaa jäsenvaltioiden kansalaisille tietoa ja avustaa heitä. Yhteystahot antavat kaikki tunnustamismenettelyyn liittyvät tiedot ja osoitteet kansalaisille, jotka niitä pyytävät, sekä komissiolle. Se, että kukin jäsenvaltio nimeää yhden tähän verkkoon kuuluvan yhteystahon, ei vaikuta toimivallan järjestämiseen kansallisella tasolla. Se ei esimerkiksi estä sitä, että kansallisella tasolla nimettäisiin useita virastoja, koska edellä mainittuun verkkoon kuuluva yhteystaho vastaisi eri virastojen välisestä koordinoinnista ja antaisi kansalaisille tarvittaessa tiedot asianomaisesta toimivaltaisesta virastosta.

               (34)

               Alakohtaisissa direktiiveissä ja yleisessä järjestelmässä perustettujen eri tunnustamisjärjestelmien hallinnointi on osoittautunut raskaaksi ja monimutkaiseksi. Sen vuoksi on syytä yksinkertaistaa tämän direktiivin hallinnointia ja sen ajantasaistamista tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, erityisesti silloin, kun koulutuksen vähimmäisvaatimukset on yhteensovitettu koulutuksesta annettujen asiakirjojen automaattista tunnustamista varten. Tätä varten olisi perustettava yksi ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä komitea, jotta voidaan taata eri ammatinharjoittajia edustavien järjestöjen asianmukainen osallistuminen myös Euroopan tasolla.

               (35)

               Tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY (20) mukaisesti.

               (36)

               Jäsenvaltiot laativat tämän direktiivin täytäntöönpanosta määräaikaisia kertomuksia, jotka sisältävät tilastotietoja; näiden kertomusten avulla voidaan selvittää ammattipätevyyden tunnustamista koskevan järjestelmän vaikutukset.

               (37)

               On syytä säätää tarkoituksenmukaisesta menettelystä tilapäisten toimenpiteiden käyttöön ottamiseksi siinä tapauksessa, että tämän direktiivin jonkin säännöksen soveltamisesta aiheutuu merkittäviä ongelmia jäsenvaltiossa.

               (38)

               Tämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan siltä osin kuin on kyse niiden kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän organisoinnista ja niiden toimintojen määrittämisestä, joita voidaan harjoittaa kyseisen järjestelmän piirissä.

               (39)

               Tieteen ja tekniikan nopean kehityksen vuoksi elinikäisellä oppimisella on erityistä merkitystä useissa ammateissa. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden asiana on määrätä yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaisesti asianmukaisella ammatillisella jatkokoulutuksella varmistetaan, että ammattihenkilöt pysyvät tieteen ja tekniikan kehityksen tasalla.

               (40)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän direktiivin tavoitteita, eli ammattipätevyyden tunnustamista koskevien sääntöjen järkeistämistä, yksinkertaistamista ja parantamista, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen.

               (41)

               Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita perustamissopimuksen 39 artiklan 4 kohdan eikä 45 artiklan soveltamista etenkään notaarien osalta.

               (42)

               Direktiiviä sovelletaan sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen osalta, tämän kuitenkaan rajoittamatta muiden ammattipätevyyden tunnustamista koskevien erityisten oikeussäännösten soveltamista, joita on esimerkiksi liikenteen, vakuutusedustuksen ja lakisääteisen tilintarkastuksen aloilla. Tämä direktiivi ei vaikuta asianajajien palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamisesta 22 päivänä maaliskuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/249/ETY (21) soveltamiseen asianajajien palvelujen tarjoamisen osalta tai asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu, 16 päivänä helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/5/EY (22) soveltamiseen asianajajien sijoittautumisoikeuden osalta. Lakimiesten ammattipätevyyden tunnustamisen välitöntä sijoittautumista varten vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikkeellä olisi kuuluttava tämän direktiivin soveltamisalaan.

               (43)

               Tämä direktiivi koskee, siltä osin kuin vapaat ammatit ovat säänneltyjä, myös ”vapaan ammatin harjoittajia”, joilla tässä direktiivissä tarkoitetaan henkilöitä, jotka erityisen ammattipätevyyden nojalla henkilökohtaisesti, omavastuisesti ja ammatillisesti riippumattomasti tuottavat henkisiä palveluja toimeksiantajan edun tai yleisen edun vuoksi. Vapaan ammatin harjoittajan toiminta voi jäsenvaltioissa olla perustamissopimuksen määräysten mukaisesti valtiollisen lainsäädännön ja kulloisenkin ammattiryhmän sen puitteissa itsenäisesti laatimien sääntöjen mukaisesti erityisten ammattioikeudellisten sidonnaisuuksien alaista, joilla taataan ammatillisuus, palvelujen laatu sekä luottamuksellinen suhde asiakkaan kanssa.

               (44)

               Tämän direktiivin soveltaminen ei rajoita toimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä kuluttajien ja terveyden korkeatasoisen suojan takaamiseksi,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   I OSASTO
   YLEISET SÄÄNNÖKSET
   1 artikla
   Tarkoitus
   Tässä direktiivissä vahvistetaan säännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltion, joka vaatii säännellyn ammatin harjoittamisen aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi alueellaan määrättyä ammattipätevyyttä (jäljempänä ”vastaanottava jäsenvaltio”), on tunnustettava kyseisen ammatin harjoittamisen aloittamiseen ja sen harjoittamiseen ammattipätevyys, joka on hankittu yhdessä tai useammassa muussa jäsenvaltiossa (jäljempänä ”kotijäsenvaltio”) ja joka antaa kyseisen pätevyyden haltijalle oikeuden harjoittaa siellä samaa ammattia.
   2 artikla
   Soveltamisala
   1.   Tätä direktiiviä sovelletaan niihin jäsenvaltion kansalaisiin, jotka haluavat harjoittaa säänneltyä ammattia joko itsenäisinä ammatinharjoittajina tai palkattuina työntekijöinä, vapaiden ammattien harjoittajat mukaan luettuina, muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa he ovat hankkineet ammattipätevyytensä.
   2.   Kukin jäsenvaltio voi antaa oman lainsäädäntönsä mukaisesti jäsenvaltioiden kansalaisille, jotka ovat hankkineet ammattipätevyyden muualla kuin jossakin jäsenvaltiossa, luvan harjoittaa alueellaan 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua säänneltyä ammattia. Tämän direktiivin III osaston III luvun soveltamisalaan kuuluvien ammattien ensimmäisessä tunnustamisessa on noudatettava mainitussa luvussa tarkoitettuja koulutuksen vähimmäisvaatimuksia.
   3.   Jos muussa yhteisön oikeuden säädöksessä vahvistetaan järjestelyjä, jotka suoraan koskevat ammattipätevyyden tunnustamista tietyn säännellyn ammatin osalta, tämän direktiivin vastaavia säännöksiä ei sovelleta.
   3 artikla
   Määritelmät
   1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan

               a)

               ”säännellyllä ammatilla” yhdestä tai useammasta toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa, jonka aloittamisen tai harjoittamisen tai jonkin harjoittamisen muodon edellytyksenä on, suoraan tai välillisesti, lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla tietyn ammattipätevyyden omaaminen; yksi tällainen ammattitoiminnan harjoittamisen muoto on sellaisen ammattinimikkeen käyttö, johon lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla vain tietyn ammattipätevyyden omaavilla henkilöillä on oikeus. Kun ensimmäistä virkettä ei sovelleta, säänneltyyn ammattiin rinnastetaan 2 kohdassa tarkoitettu ammatti;

               b)

               ”ammattipätevyydellä” pätevyyttä, josta on osoituksena ammattipätevyydestä annettu asiakirja, 11 artiklan a alakohdan i alakohdassa tarkoitettu pätevyystodistus ja/tai ammattikokemus;

               c)

               ”muodollista pätevyyttä osoittavalla asiakirjalla” jäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti nimetyn viranomaisen antamia tutkintotodistuksia, todistuksia ja muita muodollista pätevyyttä osoittavia asiakirjoja pääosin yhteisössä suoritetusta ammatillisesta koulutuksesta. Kun ensimmäistä virkettä ei sovelleta, muodollista pätevyyttä osoittavaan asiakirjaan rinnastetaan 3 kohdassa tarkoitettu asiakirja;

               d)

               ”toimivaltaisella viranomaisella” viranomaista tai elintä, jotka jäsenvaltiot ovat valtuuttaneet myöntämään tai ottamaan vastaan tutkintotodistuksia ja muita asiakirjoja tai tietoja, sekä ottamaan vastaan hakemuksia ja tehdä tässä direktiivissä tarkoitettuja päätöksiä;

               e)

               ”säännellyllä ammatillisella koulutuksella” koulutusta, joka on erityisesti suunnattu tietyn ammatin harjoittamiseen ja käsittää koulutuksen, jota tarvittaessa täydennetään ammattiin perehdyttävällä koulutuksella tai työharjoittelulla tai työelämään tutustumisella.
               Ammatillisen koulutuksen, työharjoittelun tai työkokemuksen rakenne ja taso määritellään asianomaisen jäsenvaltion laeissa, asetuksissa tai hallinnollisissa määräyksissä, tai niitä valvoo tai ne hyväksyy kyseistä tehtävää varten nimetty viranomainen;

               f)

               ”ammattikokemuksella” kyseisen ammatin tosiasiallista ja luvallista harjoittamista jäsenvaltiossa;

               g)

               ”sopeutumisajalla” säännellyn ammatin harjoittamista vastaanottavassa jäsenvaltiossa kyseisen ammatin pätevän harjoittajan valvonnassa siihen mahdollisesti liittyvine täydennyskoulutuksineen. Ohjatusta harjoitteluajasta tehdään arviointi. Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen antaa määräykset sopeutumisaikaa ja sen arviointia sekä muuttajan asemaa harjoitteluaikana koskevista seikoista.
               Kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset vahvistavat harjoittelijan aseman vastaanottavassa valtiossa erityisesti oleskeluluvan ja velvoitteiden, sosiaalisten oikeuksien ja etuuksien, korvauksien ja palkkauksen osalta yhteisön asianmukaisen lainsäädännön mukaisesti;

               h)

               ”kelpoisuuskokeella” vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten laatimaa, yksinomaan ammatillista tietämystä mittaavaa koetta, jonka tarkoituksena on arvioida hakijan kykyä harjoittaa säänneltyä ammattia kyseisessä jäsenvaltiossa. Tätä koetta varten toimivaltaisten viranomaisten on laadittava kyseisen jäsenvaltion edellyttämän koulutuksen ja hakijan saaman koulutuksen vertailuun perustuva luettelo aiheista, jotka eivät sisälly hakijan tutkintotodistukseen tai muuhun muodollista pätevyyttä osoittavaan asiakirjaan.
               Kelpoisuuskokeessa on otettava huomioon, että hakija on pätevä ammatinharjoittaja kotijäsenvaltiossa tai jäsenvaltiossa, josta hän tulee. Sen tulee sisältää edellä tarkoitetusta luettelosta valittavat aiheet, joiden tuntemusta pidetään olennaisen tärkeänä, jotta hakija voi harjoittaa ammattiaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Koe voi sisältää kysymyksiä myös vastaanottavassa jäsenvaltiossa kyseiseen toimintaan sovellettavan hyvän ammattitavan tuntemuksesta.
               Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset määräävät kelpoisuuskokeen yksityiskohtaisista säännöistä ja määrittävät kyseisessä valtiossa kelpoisuuskokeeseen valmistautuvan hakijan aseman;

               i)

               ”yritysjohtajalla” sellaista henkilöä, joka on toiminut kyseisen ammattialan yrityksessä

                           i)

                           joko yritysjohtajana tai yrityksen sivuliikkeen johtajana, tai

                           ii)

                           yrityksen omistajan tai johtajan sijaisena, jos kyseiseen tehtävään liittyvä vastuu vastaa kyseisen omistajan tai johtajan vastuuta, taikka

                           iii)

                           johtavassa asemassa yrityksen kaupallisissa ja/tai teknisissä tehtävissä, mihin on kuulunut vastuu yhdestä tai useammasta yrityksen osastosta.

         2.   Säännellyksi ammatiksi rinnastetaan liitteessä I tarkoitetun yhdistyksen tai järjestön jäsenten harjoittama ammatti.
   Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen yhdistysten tai järjestöjen tarkoituksena on erityisesti edistää ja ylläpitää korkeaa tasoa kyseisellä ammattialalla. Jäsenvaltio on ne tätä varten erityisesti tunnustanut, ja ne myöntävät muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan jäsenilleen, huolehtivat, että yhdistyksen tai järjestön jäsenet noudattavat sen määräämiä ammattisääntöjä, ja myöntävät heille oikeuden käyttää tätä koulutuksesta annettua asiakirjaa vastaavaa nimikettä, lyhennettä tai asemaa.
   Silloin kun jäsenvaltio tunnustaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun yhdistyksen tai järjestön, sen on ilmoitettava siitä komissiolle, joka julkaisee asianmukaisen ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   3.   Muodollista pätevyyttä osoittavaan asiakirjaan rinnastetaan kolmannessa maassa myönnetty muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja edellyttäen, että asiakirjan haltijalla on kolmen vuoden ammattikokemus kyseiseltä ammattialalta sen jäsenvaltion alueella, joka on tunnustanut kyseisen asiakirjan 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja joka on antanut siitä todistuksen.
   4 artikla
   Tunnustamisen vaikutukset
   1.   Ammattipätevyyden tunnustaminen vastaanottavassa jäsenvaltiossa antaa edunsaajalle oikeuden ryhtyä harjoittamaan kyseisessä jäsenvaltiossa samaa ammattia kuin se, johon kyseisellä henkilöllä on pätevyys kotijäsenvaltiossaan, sekä harjoittaa sitä siellä samoin edellytyksin kuin vastaanottavan jäsenvaltion omat kansalaiset.
   2.   Tässä direktiivissä ammatti, jota hakija haluaa harjoittaa vastaanottavassa jäsenvaltiossa, on sama kuin se ammatti, johon kyseisellä henkilöllä on pätevyys kotijäsenvaltiossaan, jos ammatin käsittämät toiminnan lajit ovat vastaavanlaiset.
   II OSASTO
   PALVELUJEN TARJOAMISEN VAPAUS
   5 artikla
   Palvelujen tarjoamisen vapauden periaate
   1.   Jäsenvaltiot eivät voi mistään ammattipätevyyteen liittyvästä syystä rajoittaa palvelujen tarjoamisen vapautta toisessa jäsenvaltiossa,

               a)

               jos palvelun tarjoaja on laillisesti sijoittautunut jäsenvaltioon (jäljempänä ”sijoittautumisjäsenvaltio”) harjoittaakseen siellä samaa ammattia ja jos ammatti on säännelty kyseisessä valtiossa, ja

               b)

               palvelun tarjoajan muuttaessa, jos palvelun tarjoaja on harjoittanut asianomaista ammattia sijoittautumisjäsenvaltiossa vähintään kahden vuoden ajan viimeisten kymmenen vuoden aikana, mikäli ammatti ei ole säännelty sijoittautumisjäsenvaltiossa. Kahden vuoden kokemusta koskevaa ehtoa ei sovelleta, jos joko ammattikoulutus tai ammattiin johtava koulutus on säännelty, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön oikeuden erityissäännösten ja tämän direktiivin 6 ja 7 artiklan soveltamista.

         2.   Tämän osaston säännöksiä sovelletaan ainoastaan, jos palvelun tarjoaja siirtyy vastaanottavan jäsenvaltion alueelle harjoittaakseen väliaikaisesti ja satunnaisesti 1 kohdassa tarkoitettua ammattia.
   Palvelun tarjoamisen väliaikaisuutta ja satunnaisuutta arvioidaan tapauskohtaisesti ja erityisesti palvelujen tarjoamisen keston, toistuvuuden, säännöllisyyden ja jatkuvuuden perusteella.
   3.   Siinä tapauksessa, että palvelun tarjoaja siirtyy, häneen sovelletaan niitä ammatillisia, lakisääteisiä tai hallinnollisia käytännesääntöjä, jotka koskevat välittömästi ammattipätevyyttä, kuten ammattien määrittelyä, ammattinimikkeiden käyttöä sekä vakavaa ammattivirhettä, joka liittyy välittömästi ja nimenomaisesti kuluttajansuojaan ja turvallisuuteen, sekä kurinpitosäännöksiä, joita vastaanottavassa jäsenvaltiossa sovelletaan samaa ammattia harjoittaviin palvelun tarjoajiin.
   6 artikla
   Vapautukset
   Vastaanottavan jäsenvaltion on 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti vapautettava toiseen jäsenvaltioon sijoittautuneet palvelun tarjoajat vastaanottavan jäsenvaltion alueelle sijoittautuneille ammattihenkilöille asetetuista vaatimuksista, jotka koskevat

               a)

               ammatillisen järjestön tai elimen myöntämää lupaa tai sen rekisteriin merkitsemistä tai jäsenyyttä. Jotta jäsenvaltioiden alueella voimassa olevia kurinpitosäännöksiä olisi helpompi soveltaa 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jäsenvaltiot voivat määrätä väliaikaisesta automaattisesta rekisteröinnistä ammatilliseen järjestöön tai elimeen tai tällaisen järjestön tai elimen muodollisesta jäsenyydestä edellyttäen, että se ei millään tavalla hidasta tai monimutkaista palvelujen tarjoamista eikä aiheuta palvelun tarjoajalle ylimääräisiä kuluja. Toimivaltainen viranomainen toimittaa asianomaiselle ammatilliselle järjestölle tai elimelle jäljennöksen ilmoituksesta ja tarvittaessa 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta uusimisesta sekä 7 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen vaikuttavien ammattien tai III osaston III luvun nojalla automaattisen tunnustamisen piiriin kuuluvien ammattien osalta 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista asiakirjoista, ja tämä on katsottava kyseistä tarkoitusta varten tehdyksi väliaikaiseksi automaattiseksi rekisteröinniksi tai muodolliseksi jäsenyydeksi;

               b)

               rekisteröitymistä julkisoikeudelliseen sosiaaliturvalaitokseen vakuutettujen hyväksi harjoitettavaan toimintaan liittyvien tilien selvittämiseksi vakuutuslaitoksen kanssa.

         Palvelun tarjoajan on kuitenkin ennakkoon tai kiireellisissä tapauksissa jälkikäteen ilmoitettava b alakohdassa tarkoitetulle laitokselle palvelun tarjoamisesta.
   7 artikla
   Ennakkoilmoitus, joka on tehtävä, jos palvelujen tarjoaja siirtyy
   1.   Jäsenvaltiot voivat vaatia, että palvelun tarjoaja, joka ensimmäistä kertaa siirtyy yhdestä jäsenvaltiosta toiseen tarjotakseen palveluja, tekee asiasta kirjallisen ennakkoilmoituksen vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle; ilmoituksen on sisällettävä yksityiskohtaiset tiedot vakuutusturvasta tai vastaavasta henkilökohtaisesta tai kollektiivisesta ammatillista vastuuta koskevasta suojasta. Ilmoitus on uusittava kerran vuodessa, jos palvelun tarjoaja aikoo tarjota kyseisessä jäsenvaltiossa palveluja väliaikaisesti tai satunnaisesti kyseisen vuoden aikana. Palvelun tarjoaja voi antaa ilmoituksen millä tahansa tavalla.
   2.   Kun palvelua tarjotaan ensimmäistä kertaa tai jos asiakirjoilla osoitettu tilanne on merkittävästi muuttunut, jäsenvaltiot voivat lisäksi vaatia, että ilmoitukseen on liitettävä seuraavat asiakirjat:

               a)

               todiste palvelun tarjoajan kansalaisuudesta;

               b)

               todistus siitä, että asiakirjan haltija on laillisesti sijoittautunut jäsenvaltioon harjoittaakseen siellä kyseistä toimintaa ja että häneltä ei ole edes väliaikaisesti evätty lupaa ammatin harjoittamiseen todistuksen antamisajankohtana;

               c)

               todiste ammattipätevyydestä;

               d)

               5 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa todiste, joka voidaan antaa millä tahansa tavalla, siitä, että palvelun tarjoaja on harjoittanut kyseistä toimintaa vähintään kahden vuoden ajan viimeisten kymmenen vuoden aikana;

               e)

               turvallisuusalan ammattien yhteydessä todistus siitä, ettei henkilön ole tuomioistuimen päätöksellä todettu syyllistyneen rikokseen, jos jäsenvaltio vaatii tällaista todistusta omilta kansalaisiltaan.

         3.   Palvelun tarjoamisen on tapahduttava käyttämällä sijoittautumisjäsenvaltion ammattinimikettä silloin kun kyseisessä jäsenvaltiossa on nimike asianomaista ammattitoimintaa varten. Kyseinen nimike on ilmoitettava sijoittautumisjäsenvaltion virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä siten, että vältetään sen sekaantuminen vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikkeeseen. Siinä tapauksessa, että kyseistä ammattinimikettä ei sijoittautumisjäsenvaltiossa ole, palvelun tarjoajan on ilmoitettava tutkintonimikkeensä kyseisen jäsenvaltion virallisella kielellä tai jollakin sen virallisista kielistä. Palvelu tarjotaan poikkeuksellisesti vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikkeellä III osaston III luvussa tarkoitetuissa tapauksissa.
   4.   Kun palvelua tarjotaan ensimmäistä kertaa sellaisten säänneltyjen ammattien tapauksessa, joilla on kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen liittyviä vaikutuksia ja joihin ei sovelleta III osaston III luvun mukaista automaattista tunnustamista, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi tarkistaa palvelun tarjoajan ammattipätevyyden ennen kuin palvelua tarjotaan ensimmäistä kertaa. Tällaisia etukäteistarkastuksia voidaan tehdä ainoastaan tapauksissa, joissa tarkastusten tarkoituksena on välttää palvelun tarjoajan ammatillisen epäpätevyyden vuoksi palvelun vastaanottajan terveydelle tai turvallisuudelle aiheutuva vakava haitta ja joissa ei ylitetä sitä, mikä on tätä tarkoitusta varten tarpeellista.
   Toimivaltaisen viranomaisen on pyrittävä ilmoittamaan palvelun tarjoajalle kuukauden kuluessa ilmoituksen ja siihen liitettävien asiakirjojen vastaanottamisesta joko päätöksestään olla tarkistamatta palvelun tarjoajan ammattipätevyyttä tai tällaisen tarkastuksen tulos. Jos tarkastus jonkin vaikeuden vuoksi viivästyy, toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava palvelun tarjoajalle ensimmäisen kuukauden kuluessa viivästyksen syy ja esitettävä arvio päätöksentekoajankohdasta. Päätös on tehtävä kahden kuukauden kuluessa täydellisten asiakirjojen vastaanottamisesta.
   Mikäli palvelun tarjoajan ammattipätevyyden ja vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämän koulutuksen välillä on olennainen ero, joka saattaa vaarantaa kansanterveyden tai yleisen turvallisuuden, vastaanottavan jäsenvaltion on annettava palvelun tarjoajalle mahdollisuus osoittaa erityisesti kelpoisuuskokeen avulla, että tämä on hankkinut puuttuvat tiedot ja pätevyyden. Palvelun tarjoaminen on joka tapauksessa voitava aloittaa kuukauden kuluessa siitä, kun edellisen alakohdan mukainen päätös on tehty.
   Mikäli toimivaltainen viranomainen ei ole vastannut edellä olevien alakohtien mukaisissa määräajoissa, palvelun tarjoaminen voidaan aloittaa.
   Siinä tapauksessa, että pätevyys on tarkistettu tämän kohdan mukaisesti, palvelun tarjoamisessa on käytettävä vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikettä.
   8 artikla
   Hallinnollinen yhteistyö
   1.   Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta kunkin palvelun tarjoamisen osalta kaikkia sellaisia tietoja, jotka koskevat palvelun tarjoajan sijoittautumisen laillisuutta ja moitteetonta toimintaa sekä sitä, että ammatillisia kurinpito- tai rikosoikeudellisia seuraamuksia ei ole langetettu. Sijoittautumisjäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava nämä tiedot 56 artiklan mukaisesti.
   2.   Toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava kaikkien tarvittavien tietojen vaihto, jotta palvelun vastaanottajan tekemä valitus palvelun tarjoajasta voidaan käsitellä asianmukaisesti. Palvelun vastaanottajille on ilmoitettava valituksen tuloksesta.
   9 artikla
   Palvelun vastaanottajille ilmoitettavat tiedot
   Silloin kun palvelun tarjoamisessa on käytetty sijoittautumisjäsenvaltion ammattinimikettä tai palvelun tarjoajan tutkintonimikettä, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat muiden yhteisön lainsäädäntöön sisältyvien tiedottamista koskevien vaatimusten lisäksi edellyttää, että palvelun tarjoaja antaa palvelun vastaanottajalle seuraavat tiedot tai jotkin niistä:

               a)

               siinä tapauksessa, että palvelun tarjoaja on merkitty kaupparekisteriin tai muuhun vastaavaan julkiseen rekisteriin, maininta kyseisestä rekisteristä sekä rekisterinumero tai muu vastaava rekisterimerkinnän tunnistamistapa;

               b)

               siinä tapauksessa, että toiminta on sijoittautumisjäsenvaltiossa luvanvaraista, toimivaltaisen valvontaviranomaisen nimi ja osoite;

               c)

               ammattijärjestö tai vastaava elin, jonka rekisteriin palvelun tarjoaja on merkitty;

               d)

               ammattinimike tai, jos tällaista nimikettä ei ole, palvelun tarjoajan tutkintonimike ja jäsenvaltio, jossa nimike on annettu;

               e)

               siinä tapauksessa, että palvelun tarjoaja harjoittaa arvonlisäveron alaista toimintaa, jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta — yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun neuvoston kuudennen direktiivin 77/388/ETY (23) 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu alv-tunniste;

               f)

               yksityiskohtaiset tiedot vakuutusturvasta tai vastaavasta henkilökohtaisesta tai kollektiivisesta ammatillista vastuuta koskevasta suojasta.

         III OSASTO
   SIJOITTAUTUMISVAPAUS
   I LUKU
   Koulutuksesta annettavien asiakirjojen yleinen tunnustamisjärjestelmä
   10 artikla
   Soveltamisala
   Tätä lukua sovelletaan kaikkiin niihin ammatteihin, jotka eivät kuuluu tämän osaston II ja III luvun soveltamisalaan, sekä seuraavissa tapauksissa, joissa hakija ei jostain erityisestä ja poikkeuksellisesta syystä täytä mainituissa luvuissa säädettyjä edellytyksiä:

               a)

               liitteessä IV luetellut toiminnat, jos siirtotyöläinen ei täytä 17, 18 ja 19 artiklassa säädettyjä edellytyksiä;

               b)

               peruskoulutuksen saaneet lääkärit, erikoislääkärit, yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat, hammaslääkärit, erikoishammaslääkärit, eläinlääkärit, kätilöt, proviisorit ja arkkitehdit, jos siirtotyöläinen ei täytä 23, 27, 33, 37, 39, 43 ja 49 artiklassa säädettyjä tosiasiallisen ja luvallisen ammatin harjoittamisen edellytyksiä;

               c)

               arkkitehdit, jos siirtotyöntekijällä on asiakirja muodollisesta pätevyydestä, jota ei ole lueteltu liitteessä V olevassa 5.7 kohdassa;

               d)

               lääkärit, sairaanhoitajat, hammaslääkärit, eläinlääkärit, kätilöt, proviisorit ja arkkitehdit, joilla on asiakirja muodollisesta erityispätevyydestä, joka saadaan liitteessä V olevassa 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 kohdassa tarkoitettuun nimikkeeseen johtavan koulutuksen jälkeen ja ainoastaan asiaan kuuluvan erikoisalan tunnustamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 21 artiklan 1 kohdan sekä 23 ja 27 artiklan soveltamista;

               e)

               yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat ja erikoissairaanhoitajat, joilla on muodollista erityispätevyyttä osoittava asiakirja, joka saadaan liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa tarkoitettuun nimikkeeseen johtavan koulutuksen jälkeen, silloin kun siirtotyöntekijä hakee tunnustamista toisessa jäsenvaltiossa, jossa erikoissairaanhoitajat harjoittavat asiaan kuuluvia ammattitoimintoja ilman yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutusta;

               f)

               erikoissairaanhoitajat, joilla ei ole yleissairaanhoidosta vastaavan hoitajan koulutusta, jos siirtotyöntekijä hakee tunnustamista toisessa jäsenvaltiossa, jossa asiaan kuuluvia ammattitoimintoja harjoittavat yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat, erikoissairaanhoitajat, joilla ei ole yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutusta, tai erikoissairaanhoitajat, joilla on muodollista erityispätevyyttä osoittava asiakirja, joka saadaan liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa tarkoitettuun nimikkeeseen johtavan koulutuksen jälkeen;

               g)

               siirtotyöntekijät, jotka täyttävät 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

         11 artikla
   Pätevyystasot
   Jäljempänä olevan 13 artiklan soveltamiseksi ammattipätevyys jaetaan seuraaviin tasoihin:

               a)

               kotijäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti nimetyn toimivaltaisen viranomaisen antama pätevyystodistus, jonka perustana on

                           i)

                           joko koulutus, joka ei kuulu b, c, d tai e alakohdassa määriteltyjen todistusten tai tutkintotodistusten piiriin, tai tietty koe, jota ei edellä koulutus tai ammatin harjoittaminen jäsenvaltiossa täysipäiväisesti ja yhtäjaksoisesti kolme vuotta tai osa-aikaisesti vastaavan ajan kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana, tai

                           ii)

                           perus- tai keskiasteen yleissivistävä koulutus, jonka suorittaneen todistetaan hallitsevan yleissivistävät tiedot;

               b)

               todistus, joka annetaan sellaisen keskiasteen koulutuksen suorittamisesta, joka on

                           i)

                           joko yleissivistävää koulutusta, jota on täydennetty muilla kuin c alakohdassa tarkoitetuilla ammatillisilla opinnoilla tai koulutuksella ja/tai tämän koulutuksen lisäksi vaadittavalla harjoittelulla tai ammatin harjoittamisella, tai

                           ii)

                           teknistä tai ammatillista koulutusta, jota on tarvittaessa täydennetty i alakohdassa tarkoitetuilla ammatillisilla opinnoilla tai koulutuksella ja/tai tämän koulutuksen lisäksi vaadittavalla harjoittelulla tai ammatin harjoittamisella;

               c)

               tutkintotodistus, joka annetaan

                           i)

                           joko muun kuin d ja e alakohdassa määritellyn keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta, jonka kesto on vähintään yksi vuosi tai sitä vastaava aika osa-aikaisesti ja jonka yhtenä pääsyvaatimuksena on pääsääntöisesti yliopistoon tai korkea-asteen koulutukseen pääsyn vaatimuksena olevan keskiasteen koulutuksen tai vastaavan toisen asteen koulutuksen suorittaminen, sekä keskiasteen jälkeisen koulutuksen lisäksi mahdollisesti vaadittavasta ammatillisesta koulutuksesta, tai

                           ii)

                           säännellyn ammatin ollessa kyseessä, koulutuksesta, jossa on i alakohdassa mainittua koulutustasoa vastaava liitteessä II oleva erityisrakenne ja joka johtaa vastaavaan ammatilliseen tasoon sekä antaa valmiudet vastaavantasoisiin vastuisiin ja tehtäviin. Liitteessä II olevaa luetteloa voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen sellaisen koulutuksen ottamiseksi huomioon, joka vastaa edeltävässä virkkeessä esitettyjä vaatimuksia;

               d)

               tutkintotodistus, joka annetaan sellaisen keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta, jonka kesto on vähintään kolme mutta enintään neljä vuotta tai sitä vastaava aika osa-aikaisesti ja jota annetaan yliopistossa, korkeakoulussa tai muussa samantasoisessa oppilaitoksessa, sekä keskiasteen jälkeisen koulutuksen lisäksi mahdollisesti vaadittavasta ammatillisesta koulutuksesta;

               e)

               tutkintotodistus, joka osoittaa sen haltijan suorittaneen keskiasteen jälkeisen vähintään neljä vuotta kestävän koulutuksen tai sitä vastaavan ajan osa-aikaisesti yliopistossa tai korkea-asteen oppilaitoksessa tai muussa samantasoisessa koulutuslaitoksessa ja tarvittaessa suorittaneen keskiasteen jälkeisen koulutuksen lisäksi vaadittavan ammatillisen koulutuksen.

         12 artikla
   Rinnasteinen ammattipätevyys
   Edellä 11 artiklassa tarkoitettuna muodollista pätevyyttä osoittavana asiakirjana on pidettävä muodollista pätevyyttä osoittavaa yksittäistä asiakirjaa tai tällaisten asiakirjojen yhdistelmää, jonka toimivaltainen viranomainen on antanut jäsenvaltiossa, edellyttäen, että asiakirja on annettu yhteisössä suoritetusta koulutuksesta, jonka kyseinen jäsenvaltio tunnustaa vastaavantasoiseksi ja että asiakirja antaa jäsenvaltion alueella samat oikeudet ryhtyä harjoittamaan tai harjoittaa ammattia tai valmistaa tämän ammatin harjoittamiseen.
   Lisäksi ammattipätevyytenä on pidettävä samoin edellytyksin kuin ensimmäisessä kohdassa ammattipätevyyttä, joka ei vastaa kotijäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisia vaatimuksia ammatin harjoittamisen aloittamiseksi tai ammatin harjoittamiseksi mutta joka antaa kyseisen pätevyyden haltijalle asianomaisten säännösten tai määräysten nojalla saavutetut oikeudet. Tätä sovelletaan erityisesti silloin, jos kotijäsenvaltio korottaa ammatin harjoittamisen aloittamiseksi tai ammatin harjoittamiseksi vaadittavaa koulutustasoa ja jos henkilö, joka on saanut aiemmin koulutuksen, joka ei vastaa uusia pätevyysvaatimuksia, nauttii saavutettuja oikeuksia kansallisten lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten nojalla; tällöin vastaanottava jäsenvaltio pitää 13 artiklaa sovellettaessa aiempaa koulutusta uuden koulutuksen tasoa vastaavana.
   13 artikla
   Tunnustamisen edellytykset
   1.   Kun vastaanottavassa jäsenvaltiossa edellytetään säännellyn ammatin harjoittamisen aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi tiettyä ammattipätevyyttä, kyseisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen antaa luvan ryhtyä harjoittamaan kyseistä ammattia ja harjoittaa sitä samoin edellytyksin kuin jäsenvaltion omat kansalaiset niille hakijoille, joilla on toisen jäsenvaltion alueellaan saman ammatin harjoittamisen aloittamiseksi tai sen harjoittamiseksi edellyttämä pätevyystodistus tai muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja.
   Pätevyystodistusten tai muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen on täytettävä seuraavat edellytykset:

               a)

               niiden on oltava jäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti nimetyn toimivaltaisen viranomaisen antamia;

               b)

               niiden on oltava osoitus sellaisesta ammattipätevyyden tasosta, joka vastaa vähintään välittömästi edeltävää tasoa kuin se, jota vaaditaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa 11 artiklan mukaisesti.

         2.   Ammatin harjoittamisen aloittaminen ja ammatinharjoittaminen, joita tarkoitetaan 1 kohdassa, on sallittava myös niille hakijoille, jotka ovat harjoittaneet täysipäiväisesti mainitussa kohdassa tarkoitettua ammattia kahden vuoden ajan kymmenen viimeksi kuluneen vuoden aikana toisessa jäsenvaltiossa, jossa kyseinen ammatti ei ole säännelty, ja joilla on yksi tai useampi pätevyystodistus tai muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja.
   Pätevyystodistusten tai muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen on täytettävä seuraavat edellytykset:

               a)

               niiden on oltava jäsenvaltion lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten mukaisesti nimetyn toimivaltaisen viranomaisen antamia;

               b)

               niiden on oltava osoitus sellaisesta ammattipätevyyden tasosta, joka vastaa vähintään välittömästi edeltävää tasoa kuin se, jota vaaditaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa 11 artiklan mukaisesti;

               c)

               niiden on oltava osoitus haltijansa valmiudesta kyseisen ammatin harjoittamiseen.

         Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua kahden vuoden ammattikokemusta ei voida kuitenkaan vaatia, jos hakijalla oleva muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja on osoituksena 3 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaisesta säännellystä ammatillisesta koulutuksesta 11 artiklan b, c, d tai e alakohdassa määritellyillä pätevyystasoilla. Säännellyksi ammatilliseksi koulutukseksi katsotaan erityisesti liitteessä III tarkoitettu säännelty ammatillinen koulutus 11 artiklan c alakohdassa määritellyllä tasolla. Liitteessä III olevaa luetteloa voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen sellaisen säännellyn ammatillisen koulutuksen ottamiseksi huomioon, joka johtaa vastaavaan ammatilliseen tasoon sekä antaa valmiudet vastaavantasoisiin vastuisiin ja tehtäviin.
   3.   Tämän artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 2 kohdan b alakohdan säännöksistä poiketen vastaanottavan jäsenvaltion on sallittava säännellyn ammatin harjoittamisen aloittaminen ja ammatin harjoittaminen, jos tähän ammattiin pääsyn edellytyksenä on sen alueella neljä vuotta kestävästä korkea-asteen tai yliopistokoulutuksesta annettu asiakirja ja jos hakijalla on 11 artiklan c alakohdassa tarkoitettu koulutuksesta annettu asiakirja.
   14 artikla
   Korvaavat toimenpiteet
   1.   Vastaanottava jäsenvaltio voi 13 artiklan estämättä edellyttää hakijan suorittavan enintään kolme vuotta kestävän sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen seuraavissa tapauksissa:

               a)

               jos hakijan 13 artiklan 1 tai 2 kohdan nojalla esittämän koulutuksen kesto on vähintään vuoden vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämää lyhyempi;

               b)

               jos hakijan saaman koulutuksen sisältö on olennaisesti erilainen kuin sen koulutuksen sisältö, josta vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaadittava muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja on osoituksena;

               c)

               jos vastaanottavassa jäsenvaltiossa säännelty ammatti käsittää yhdestä tai useammasta säännellyn toiminnan lajista koostuvaa ammattitoimintaa, joka ei sisälly vastaavaan ammattiin hakijan kotijäsenvaltiossa 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla, ja kun erona on se, että vastaanottavassa jäsenvaltiossa vaaditaan erityiskoulutusta, jonka sisältö on olennaisesti erilainen kuin se sisältö, josta hakijan esittämä pätevyystodistus tai muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja on osoituksena.

         2.   Jos vastaanottava jäsenvaltio käyttää 1 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, sen on annettava hakijalle mahdollisuus valita sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välillä.
   Jos jäsenvaltio katsoo, että tietyn ammatin osalta on välttämätöntä poiketa ensimmäisen alakohdan nojalla muuttajalle annettavasta mahdollisuudesta valita sopeutumisajan ja kelpoisuuskokeen välillä, sen on ilmoitettava asiasta ennakkoon muille jäsenvaltioille ja komissiolle sekä esitettävä riittävät perusteet poikkeukselle.
   Jos komissio kaikki tarvittavat tiedot saatuaan katsoo, että toisessa alakohdassa tarkoitettu poikkeus ei ole asianmukainen tai että se ei ole yhteisön lainsäädännön mukainen, sen on kolmen kuukauden kuluessa kehotettava kyseistä jäsenvaltiota pidättymään toteuttamasta aiottua toimenpidettä. Jos komissio ei tähän määräaikaan mennessä ole ottanut asiaan kantaa, poikkeusta voidaan soveltaa.
   3.   Sellaisten ammattien osalta, joiden harjoittaminen edellyttää kansallisen lainsäädännön tarkkaa tuntemusta ja jonka toiminnan keskeinen ja pysyvä osa on kansallista lainsäädäntöä koskevien neuvojen ja/tai avun antaminen, jäsenvaltio voi poiketa 2 kohdassa mainitusta periaatteesta, jonka mukaan hakijalla on oikeus valita, ja määrätä suoritettavaksi joko sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen.
   Tätä sovelletaan myös 10 artiklan b ja c alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin, 10 artiklan d alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin lääkäreiden ja hammaslääkäreiden osalta, 10 artiklan f alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin, jos siirtotyöntekijä hakee tunnustamista toisessa jäsenvaltiossa, jossa asianomaista ammattitoimintaa harjoittavat yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat tai erikoissairaanhoitajat, joilla on muodollista erityispätevyyttä osoittava asiakirja, joka saadaan liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa tarkoitettuun nimikkeeseen johtavan koulutuksen jälkeen, sekä 10 artiklan g alakohdassa tarkoitettuihin tapauksiin.
   Vastaanottava jäsenvaltio voi 10 artiklan a alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa vaatia sopeutumisaikaa tai kelpoisuuskoetta, jos siirtotyöntekijä aikoo harjoittaa ammattitoimintaa itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, mikä edellyttää tiettyjen voimassa olevien kansallisten sääntöjen tuntemista ja noudattamista, edellyttäen, että vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset pitävät kyseisten sääntöjen tuntemista ja noudattamista asianomaisen toiminnan harjoittamisen edellytyksenä myös omien kansalaistensa kohdalla.
   4.   Edellä 1 kohdan b ja c alakohtaa sovellettaessa ”olennaisesti erilaisella sisällöllä” tarkoitetaan koulutuksen sisältöä, jonka tunteminen on ammatin harjoittamisen kannalta keskeistä ja jonka kesto tai keskeiset piirteet ovat siirtotyöntekijän suorittamassa koulutuksessa olennaisesti erilaisia kuin vastaanottavan jäsenvaltion edellyttämässä koulutuksessa.
   5.   Edellä 1 kohtaa sovelletaan suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Erityisesti jos vastaanottava jäsenvaltio aikoo vaatia hakijaa suorittamaan sopeutumisajan tai kelpoisuuskokeen, sen on ensin tutkittava, ovatko hakijan jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa ammattikokemuksensa aikana hankkimat tiedot sellaisia, että ne korvaavat kokonaan tai osittain 4 kohdassa tarkoitetun olennaisen eron.
   15 artikla
   Korvaavista toimenpiteistä vapauttaminen yhteisten vähimmäisvaatimusten perusteella
   1.   Tässä direktiivissä ”yhteisillä vähimmäisvaatimuksilla” tarkoitetaan sellaisia ammattipätevyyttä koskevia vaatimuksia, joilla voidaan tasoittaa tiettyä ammattia koskevissa koulutusvaatimuksissa eri jäsenvaltioiden välillä havaittuja olennaisia eroja. Kyseiset olennaiset erot on määritettävä vertailemalla koulutuksen kestoa ja sisältöä vähintään kahdessa kolmasosassa kaikista jäsenvaltioista, jolloin mukana on oltava kaikki ne jäsenvaltiot, joissa kyseistä ammattia säännellään. Erot koulutuksen sisällössä voivat johtua olennaisista eroista ammattitoimintojen laajuudessa.
   2.   Jäsenvaltiot tai sellaiset ammattijärjestöt tai -liitot, jotka ovat edustavia kansallisella ja Euroopan tasolla, voivat esittää komissiolle 1 kohdassa määriteltyjä yhteisiä vähimmäisvaatimuksia. Jos komissio jäsenvaltioita kuultuaan katsoo, että yhteiset vähimmäisvaatimukset helpottavat ammattipätevyyksien vastavuoroista tunnustamista, se voi tehdä ehdotuksen toimenpiteiksi yhteisten vähimmäisvaatimusten hyväksymiseksi 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.
   3.   Jos hakijan ammattipätevyys vastaa 2 kohdan mukaisesti hyväksytyssä toimenpiteessä vahvistettuja vaatimuksia, vastaanottavan jäsenvaltion on jätettävä 14 artiklan mukaiset korvaavat toimenpiteet soveltamatta.
   4.   Edellä olevat 1—3 kohta eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan sellaisen ammattipätevyyden määrittelemiseksi, joka vaaditaan ammatin harjoittamiseen jäsenvaltioiden alueella, eikä niiden ammattikoulutusjärjestelmien sisältöön eikä järjestämiseen.
   5.   Jos jäsenvaltio katsoo, että 2 kohdan mukaisesti hyväksytyssä toimenpiteessä vahvistetut vaatimukset eivät enää tarjoa riittäviä takeita ammattipätevyydestä, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle, jonka on tarvittaessa tehtävä ehdotus toimenpiteeksi 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.
   6.   Komissio toimittaa 20 päivään lokakuuta 2010 mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän artiklan soveltamisesta sekä tarvittaessa asiaankuuluvat ehdotukset tämän artiklan muuttamiseksi.
   II LUKU
   Ammattikokemuksen tunnustaminen
   16 artikla
   Ammattikokemusta koskevat vaatimukset
   Jos liitteessä IV lueteltujen toimintojen harjoittamiseen ryhtyminen tai sen harjoittaminen jäsenvaltiossa edellyttää yleisiä, kaupallisia tai ammatillisia tietoja ja kykyjä, kyseisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi näistä tiedoista ja kyvyistä kyseisen toiminnan aiempi harjoittaminen toisessa jäsenvaltiossa. Kyseisen toiminnan harjoittamisen on oltava 17, 18 ja 19 artiklan mukaista.
   17 artikla
   Liitteen IV luettelossa I mainitut toiminnot
   1.   Kun on kyse liitteessä IV olevassa luettelossa I mainituista toiminnoista, kyseistä toimintaa on pitänyt aiemmin harjoittaa

               a)

               yhtäjaksoisesti kuusi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana; tai

               b)

               yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

               c)

               yhtäjaksoisesti neljä vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja voi osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kahden vuoden koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

               d)

               yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana, jos edunsaaja voi osoittaa harjoittaneensa vähintään viiden vuoden ajan kyseistä toimintaa palkattuna työntekijänä; tai

               e)

               yhtäjaksoisesti viisi vuotta johtavassa asemassa, joista vähintään kolme vuotta teknisissä tehtävissä ja vastuussa vähintään yhdestä osastosta yrityksessä, jos edunsaaja voi osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten aiemmin vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi.

         2.   Edellä a ja d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kyseisen toiminnan harjoittamisen päättymisestä ei saa olla kulunut yli kymmentä vuotta sinä päivänä, jona kyseinen henkilö esittää kaikki vaadittavat asiakirjat sisältävän hakemuksen 56 artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle.
   3.   Edellä 1 kohdan e alakohtaa ei sovelleta ISIC-luokituksen ryhmän Ex 855, kampaamot, toimintoihin.
   18 artikla
   Liitteessä IV olevassa luettelossa II mainitut toiminnot
   1.   Kun on kyse liitteessä IV olevassa luettelossa II mainituista toiminnoista, kyseistä toimintaa on pitänyt aiemmin harjoittaa

               a)

               yhtäjaksoisesti viisi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana; tai

               b)

               yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

               c)

               yhtäjaksoisesti neljä vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja voi osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kahden vuoden koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

               d)

               yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja voi osoittaa harjoittaneensa vähintään viiden vuoden ajan kyseistä toimintaa palkattuna työntekijänä; tai

               e)

               yhtäjaksoisesti viisi vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja voi osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kolmen vuoden koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

               f)

               yhtäjaksoisesti kuusi vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja voi osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta vähintään kahden vuoden koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi.

         2.   Edellä a ja d alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kyseisen toiminnan harjoittamisen päättymisestä ei saa olla kulunut yli kymmentä vuotta sinä päivänä, jona kyseinen henkilö esittää kaikki vaadittavat asiakirjat sisältävän hakemuksen 56 artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle.
   19 artikla
   Liitteessä IV olevassa luettelossa III mainitut toiminnot
   1.   Kun on kyse liitteessä IV olevassa luettelossa III mainituista toiminnoista, kyseistä toimintaa on pitänyt aiemmin harjoittaa

               a)

               yhtäjaksoisesti kolme vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana; tai

               b)

               yhtäjaksoisesti kaksi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja voi osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi; tai

               c)

               yhtäjaksoisesti kaksi vuotta itsenäisenä ammatinharjoittajana tai yritysjohtajana, jos edunsaaja voi osoittaa harjoittaneensa kyseistä toimintaa palkattuna työntekijänä vähintään kolmen vuoden ajan; tai

               d)

               yhtäjaksoisesti kolme vuotta palkattuna työntekijänä, jos edunsaaja voi osoittaa saaneensa kyseistä toimintaa varten ennalta koulutuksen, josta on osoituksena jäsenvaltion tunnustama todistus tai jonka toimivaltainen ammatillinen elin on arvioinut vaatimukset täysin täyttäväksi.

         2.   Edellä a ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kyseisen toiminnan harjoittamisen päättymisestä ei saa olla kulunut yli kymmentä vuotta sinä päivänä, jona kyseinen henkilö esittää kaikki vaadittavat asiakirjat sisältävän hakemuksen 56 artiklassa tarkoitetulle toimivaltaiselle viranomaiselle.
   20 artikla
   Liitteessä IV tarkoitettujen toimintojen luettelojen muuttaminen
   Liitteessä IV tarkoitettujen ja 16 artiklan nojalla ammattikokemuksen vastavuoroisen tunnustamisen kohteena olevien toimintojen luetteloja voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen nimikkeistön ajantasaistamiseksi tai selventämiseksi edellyttäen, että tämä ei aiheuta muutoksia yksittäisiin luokkiin liittyviin toimintoihin.
   III LUKU
   Koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamiseen perustuva tunnustaminen
   1 jakso
   Yleiset säännökset
   21 artikla
   Automaattisen tunnustamisen periaate
   1.   Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan ammattitoimintaa lääkärin peruskoulutuksen saaneena lääkärinä tai erikoislääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, hammaslääkärinä, erikoishammaslääkärinä, eläinlääkärinä, proviisorina tai arkkitehtina ja joista säädetään liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ja 5.7.1 kohdassa ja jotka täyttävät 24, 25, 31, 34, 35, 38, 44 ja 46 artiklassa tarkoitetut koulutuksen vähimmäisvaatimukset kunkin ammatin osalta. Lisäksi kyseisten asiakirjojen on annettava sen alueella samat oikeudet ammattitoiminnan aloittamiseen ja sen harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat.
   Kyseisten koulutuksesta annettujen asiakirjojen on oltava jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten antamia, ja niihin on tarvittaessa liitettävä liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ja 5.7.1 kohdassa mainitut todistukset.
   Ensimmäisen ja toisen alakohdan säännökset eivät vaikuta 23, 27, 33, 37, 39 ja 49 artiklassa tarkoitettuihin saavutettuihin oikeuksiin.
   2.   Jokaisen jäsenvaltion on yleislääkärin toiminnan harjoittamiseksi sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä tunnustettava liitteessä V olevassa 5.1.4 kohdassa tarkoitetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille muissa jäsenvaltioissa ja jotka täyttävät 28 artiklassa säädetyt koulutuksen vähimmäisvaatimukset.
   Ensimmäisen alakohdan säännös ei vaikuta 30 artiklassa tarkoitettuihin saavutettuihin oikeuksiin.
   3.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava liitteessä V olevassa 5.5.2 kohdassa luetellut kätilön muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka on annettu jäsenvaltioiden kansalaisille muissa jäsenvaltioissa ja jotka täyttävät 40 artiklassa tarkoitetut koulutuksen vähimmäisvaatimukset ja ovat 41 artiklassa tarkoitettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisia, ja kyseisten asiakirjojen on annettava sen alueella samat oikeudet ammattitoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat. Tämä säännös ei vaikuta 23 ja 43 artiklassa tarkoitettuihin saavutettuihin oikeuksiin.
   4.   Jäsenvaltioiden ei tarvitse ottaa huomioon liitteessä V olevassa 5.6.2 kohdassa tarkoitettuja muodollista pätevyyttä osoittavia asiakirjoja silloin kun kyseessä on yleisölle avoimien uusien apteekkien perustaminen. Tässä kohdassa uusiksi apteekeiksi on katsottava myös alle kolme vuotta toimineet apteekit.
   5.   Liitteessä V olevassa 5.7.1 kohdassa tarkoitetut arkkitehdin muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka tunnustetaan automaattisesti 1 kohdan mukaisesti, ovat osoituksena suoritetusta koulutuksesta, joka on alkanut aikaisintaan edellä mainitussa liitteessä tarkoitetun viitelukuvuoden aikana.
   6.   Jokaisen jäsenvaltion on asetettava lääkärin, yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön ja proviisorin ammattitoiminnan aloittamisen ja harjoittamisen edellytykseksi liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 kohdassa tarkoitettu muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, jolla taataan, että asianomainen henkilö on hankkinut koulutuksensa kokonaiskeston aikana 24 artiklan 3 kohdassa, 31 artiklan 6 kohdassa, 34 artiklan 3 kohdassa, 38 artiklan 3 kohdassa, 40 artiklan 3 kohdassa ja 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tarvittavat tiedot ja taidot.
   Jäljempänä 24 artiklan 3 kohdassa, 31 artiklan 6 kohdassa, 34 artiklan 3 kohdassa, 38 artiklan 3 kohdassa, 40 artiklan 3 kohdassa ja 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tietoja ja taitoja voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   Tällainen ajantasaistaminen ei saa missään jäsenvaltiossa aiheuttaa muutoksia ammatin harjoittamisesta lailla säädettyihin periaatteisiin, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.
   7.   Jokaisen jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat tämän luvun soveltamisalaan kuuluvien muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Lisäksi 8 jaksossa tarkoitetun alan muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen osalta kyseinen ilmoitus on osoitettava muille jäsenvaltioille.
   Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, jossa mainitaan jäsenvaltioiden hyväksymät nimikkeet muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen osalta sekä tarvittaessa muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan myöntävä elin, asiakirjaan liitettävä todistus ja sitä vastaava ammattinimike, jotka mainitaan liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 kohdassa.
   22 artikla
   Koulutusta koskevat yleiset säännökset
   Jäljempänä 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44, ja 46 artiklassa tarkoitetun koulutuksen osalta:

               a)

               Jäsenvaltiot voivat hyväksyä osa-aikaisen koulutuksen toimivaltaisten viranomaisten säätämin edellytyksin. Kyseisten toimivaltaisten viranomaisten on huolehdittava siitä, että kyseinen koulutus ei ole kokonaiskestoltaan lyhyempi eikä tasoltaan alhaisempi ja laadultaan heikompi kuin täysipäiväinen koulutus.

               b)

               Jatkokoulutuksella on varmistettava kunkin jäsenvaltion omien menettelyjen mukaisesti, että opintonsa päätökseen saattaneet henkilöt voivat seurata ammatillista kehitystä riittävällä tavalla voidakseen tarjota turvallisia ja tehokkaita palveluja.

         23 artikla
   Saavutetut oikeudet
   1.   Jos jäsenvaltioiden kansalaisille annetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan ammattitoimintaa lääkärin peruskoulutuksen saaneena lääkärinä tai erikoislääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, hammaslääkärinä, erikoishammaslääkärinä, eläinlääkärinä, kätilönä tai proviisorina, eivät vastaa kaikkia 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 artiklassa tarkoitettuja koulutusvaatimuksia, jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi jäsenvaltioiden antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jos nämä asiakirjat todistavat, että koulutus, joka on alkanut liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 kohdassa olevia viiteajankohtia aiemmin, on suoritettu ja jos niihin on liitetty todistus, joka osoittaa asiakirjan haltijan harjoittaneen tosiasiallisesti ja laillisesti asianomaista toimintaa jäsenvaltiossa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianomaisten ammattien osalta saavutettuja erityisoikeuksia.
   2.   Samoja säännöksiä on sovellettava entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella annettuihin lääkärin muodollista pätevyyttä osoittaviin asiakirjoihin, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan ammattitoimintaa lääkärin peruskoulutuksen saaneena lääkärinä tai erikoislääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, hammaslääkärinä, erikoishammaslääkärinä, eläinlääkärinä, kätilönä tai proviisorina ja jotka eivät täytä kaikkia 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 artiklassa tarkoitettuja koulutukselle asetettuja vähimmäisvaatimuksia, jos kyseiset asiakirjat todistavat, että koulutus, joka on alkanut ennen

               a)

               3 päivää lokakuuta 1990, kun on kyse lääkärin peruskoulutuksen suorittaneista lääkäreistä, yleissairaanhoidosta vastaavista sairaanhoitajista, hammaslääkärin peruskoulutuksen suorittaneista hammaslääkäreistä, erikoishammaslääkäreistä, eläinlääkäreistä, kätilöistä ja proviisoreista, ja

               b)

               3 päivää huhtikuuta 1992, kun on kyse erikoislääkäreistä, on suoritettu.

         Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat antavat oikeuden harjoittaa ammattitoimintaa koko Saksan alueella samoin edellytyksin kuin liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 kohdassa tarkoitetut Saksan toimivaltaisten viranomaisten antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat.
   3.   Jäljempänä olevan 37 artiklan 1 kohdan säännöksiä rajoittamatta jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava entisessä Tšekkoslovakiassa jäsenvaltioiden kansalaisille annetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan ammattitoimintaa lääkärin peruskoulutuksen tai erikoislääkärin koulutuksen saaneena lääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, eläinlääkärinä, kätilönä, proviisorina tai arkkitehtina tai jos asianomainen koulutus on alkanut Tšekin ja Slovakian osalta ennen 1 päivää tammikuuta 1993, jos edellä mainituista jäsenvaltioista toisen viranomaiset todistavat, että kyseiset muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat ovat niiden alueella oikeudellisesti yhtä päteviä kuin niiden itsensä antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat ja arkkitehtien osalta yhtä päteviä kuin kyseisten jäsenvaltioiden osalta liitteessä VI olevassa 6 kohdassa tarkoitetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, kun on kyse oikeudesta aloittaa ammattitoiminta peruskoulutuksen tai erikoislääkärin koulutuksen saaneena lääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, eläinlääkärinä, kätilönä, 45 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toiminnan osalta proviisorina ja 48 artiklassa tarkoitetun toiminnan osalta arkkitehtina sekä kyseisen ammattitoiminnan harjoittaminen.
   Todistukseen on liitettävä kyseisten viranomaisten myöntämä todistus, joka osoittaa kyseisten henkilöiden harjoittaneen tosiasiallisesti ja luvallisesti asianomaista toimintaa niiden alueella yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana.
   4.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava entisessä Neuvostoliitossa jäsenvaltioiden kansalaisille annetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan ammattitoimintaa lääkärin peruskoulutuksen tai erikoislääkärin koulutuksen saaneena lääkärinä tai yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, hammaslääkärinä, erikoishammaslääkärinä, eläinlääkärinä, kätilönä, proviisorina ja arkkitehtina tai jos asianomainen koulutus on alkanut

               a)

               Viron osalta ennen 20 päivää elokuuta 1991,

               b)

               Latvian osalta ennen 21 päivää elokuuta 1991,

               c)

               Liettuan osalta ennen 11 päivää maaliskuuta 1990,

         jos jonkin edellä mainitun kolmen jäsenvaltion viranomaiset todistavat, että kyseiset asiakirjat ovat niiden alueella oikeudellisesti yhtä päteviä kuin niiden itsensä antamat asiakirjat ja arkkitehtien osalta yhtä päteviä kuin kyseisten jäsenvaltioiden osalta liitteessä VI olevassa 6 kohdassa tarkoitetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, kun on kyse oikeudesta aloittaa ammattitoiminta lääkärin peruskoulutuksen saaneena lääkärinä tai erikoislääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, hammaslääkärinä, erikoishammaslääkärinä, eläinlääkärinä, kätilönä, 45 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toiminnan osalta proviisorina ja 48 artiklassa tarkoitetun toiminnan osalta arkkitehtina sekä kyseisen ammattitoiminnan harjoittaminen.
   Todistukseen on liitettävä kyseisten viranomaisten myöntämä todistus, joka osoittaa kyseisten henkilöiden harjoittaneen tosiasiallisesti ja luvallisesti asianomaista toimintaa niiden alueella yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana.
   Entisessä Neuvostoliitossa annettujen eläinlääkärin muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen osalta tai jos asianomainen koulutus on alkanut Viron osalta ennen 20 päivää elokuuta 1991, edellisessä alakohdassa tarkoitettuun todistukseen on liitettävä Viron viranomaisten myöntämä todistus, joka osoittaa kyseisten henkilöiden harjoittaneen tosiasiallisesti ja luvallisesti asianomaista toimintaa niiden alueella yhtäjaksoisesti vähintään viisi vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden seitsemän vuoden aikana.
   5.   Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava entisessä Jugoslavian tasavallassa jäsenvaltioiden kansalaisille annetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka antavat oikeuden ryhtyä harjoittamaan ammattitoimintaa lääkärin peruskoulutuksen tai erikoislääkärin koulutuksen saaneena lääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, hammaslääkärinä, erikoishammaslääkärinä, eläinlääkärinä, kätilönä, proviisorina tai arkkitehtina tai jos asianomainen koulutus on alkanut Slovenian osalta ennen 25 päivää kesäkuuta 1991, jos mainitun jäsenvaltion viranomaiset todistavat, että kyseiset asiakirjat ovat niiden alueella oikeudellisesti yhtä päteviä kuin niiden itsensä antamat asiakirjat ja arkkitehtien osalta yhtä päteviä kuin kyseisen jäsenvaltion osalta liitteessä VI olevassa 6 kohdassa tarkoitetut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, kun on kyse oikeudesta aloittaa ammattitoiminta lääkärin peruskoulutuksen saaneena lääkärinä tai erikoislääkärinä, yleissairaanhoidosta vastaavana sairaanhoitajana, hammaslääkärinä, erikoishammaslääkärinä, eläinlääkärinä, kätilönä, 45 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toiminnan osalta proviisorina ja 48 artiklassa tarkoitetun toiminnan osalta arkkitehtina sekä kyseisen ammattitoiminnan harjoittaminen.
   Todistukseen on liitettävä kyseisten viranomaisten myöntämä todistus, joka osoittaa kyseisten henkilöiden harjoittaneen tosiasiallisesti ja luvallisesti asianomaista toimintaa niiden alueella yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana.
   6.   Siinä tapauksessa, että jäsenvaltion kansalaisille annetut lääkärin, yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan, hammaslääkärin, eläinlääkärin, kätilön ja proviisorin muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat eivät vastaa liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 kohdassa mainittuja kyseisen jäsenvaltion nimikkeitä, jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi kyseisten jäsenvaltioiden antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, joihin liittyy toimivaltaisten viranomaisten tai elinten antama todistus.
   Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetulla todistuksella on osoitettava, että muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat todistavat, että 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40 tai 44 artiklan mukainen koulutus on suoritettu ja että asiakirjat antanut jäsenvaltio rinnastaa ne niihin koulutuksesta annettuihin asiakirjoihin, joihin liittyvät nimikkeet on lueteltu liitteessä V olevissa 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 kohdassa.
   2 jakso
   Lääkärit
   24 artikla
   Lääkärin peruskoulutus
   1.   Lääkärin peruskoulutukseen pääsyn edellytyksenä on oltava, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi yliopistoihin kyseiselle opintoalalle.
   2.   Lääkärin peruskoulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään kuusi vuotta tai 5 500 tuntia teoreettista ja käytännöllistä opetusta yliopistossa tai yliopiston valvonnassa.
   Jos henkilö on aloittanut opintonsa ennen 1 päivää tammikuuta 1972, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu koulutus voi sisältää kuusi kuukautta kestävän täysipäiväisen yliopistotasoisen käytännön koulutuksen toimivaltaisten viranomaisten valvonnassa.
   3.   Lääkärin peruskoulutuksella on taattava, että asianomainen on hankkinut seuraavat tiedot ja taidot:

               a)

               riittävät tiedot lääketieteen perustana olevista tieteenaloista ja hyvät tiedot tieteellisistä menetelmistä, biologisten toimintojen määrittämisen periaatteet, tieteellisesti todistettujen asioiden arviointi ja tietojen analysointi mukaan luettuina;

               b)

               riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, elintoiminnoista ja käyttäytymisestä sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä;

               c)

               kliinisiä oppiaineita ja menetelmiä koskevat riittävät tiedot, joiden pohjalta hänellä on selkeä käsitys psyykkisistä ja fyysisistä sairauksista, riittävät lääketieteelliset tiedot sairauksien ennaltaehkäisyn, diagnosoinnin ja hoidon kannalta sekä riittävät tiedot ihmisen lisääntymisestä;

               d)

               soveltuva, sairaalassa asianmukaisessa valvonnassa hankittu kliininen kokemus.

         25 artikla
   Erikoislääkärin koulutus
   1.   Lääketieteen erikoistumiskoulutukseen pääsyn edellytyksenä on oltava, että hakija on suorittanut hyväksytysti kuuden vuoden opinnot 24 artiklassa mainitun koulutusohjelman puitteissa ja saavuttanut tuona aikana asianmukaiset lääketieteen perustiedot.
   2.   Lääketieteen erikoistumiskoulutuksen on käsitettävä teoreettista ja käytännöllistä opetusta, ja se suoritetaan yliopistollisessa laitoksessa tai sairaalassa tai tarvittaessa toimivaltaisten viranomaisten tai elinten tätä tarkoitusta varten hyväksymässä terveydenhuollon yksikössä.
   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä V olevassa 5.1.3 kohdassa tarkoitettujen lääketieteen erikoisalojen erikoistumiskoulutuksen vähimmäiskesto ei ole lyhyempi kuin mainitussa kohdassa määritetty kesto. Koulutus on suoritettava toimivaltaisten viranomaisten tai elinten valvonnassa. Siihen on kuuluttava erikoistumiskoulutukseen osallistuvan lääkärin henkilökohtainen osallistuminen kyseisiin palveluihin liittyviin toimiin ja tehtäviin.
   3.   Koulutus on suoritettava täysipäiväisenä toimivaltaisten viranomaisten hyväksymissä laitoksissa. Siihen on kuuluttava osallistuminen kaikkiin lääketieteellisiin tehtäviin sillä osastolla, jossa koulutus toteutetaan, päivystys mukaan luettuna, niin että erikoistuvan lääkärin ammatillinen toiminta muodostuu tästä käytännöllisestä ja teoreettisesta koulutuksesta koko työviikon ja koko vuoden ajan toimivaltaisten viranomaisten vahvistamien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Näistä tehtävistä maksetaan asianmukainen palkka.
   4.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että liitteessä V olevassa 5.1.1 kohdassa tarkoitetusta lääkärin peruskoulutuksesta annettu asiakirja on edellytyksenä erikoislääkärin koulutuksesta annettavan asiakirjan myöntämiselle.
   5.   Liitteessä V olevassa 5.1.3 kohdassa tarkoitettuja koulutuksen vähimmäiskestoja voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden sopeuttamiseksi tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen.
   26 artikla
   Lääketieteen erikoisalojen nimikkeet
   Edellä 21 artiklassa tarkoitetut erikoislääkärin muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat ovat asiakirjoja, jotka liitteessä V olevassa 5.1.2 kohdassa lueteltujen toimivaltaisten viranomaisten tai elinten antamina vastaavat kyseisen erikoisalan osalta nimikkeitä, jotka ovat käytössä eri jäsenvaltioissa ja jotka luetellaan liitteessä V olevassa 5.1.3 kohdassa.
   Uusien, vähintään kahdelle viidesosalle jäsenvaltioista yhteisten lääketieteen erikoisalojen sisällyttämisestä liitteessä V olevaan 5.1.3 kohtaan voidaan päättää 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tämän direktiivin saattamiseksi ajan tasalle kansallisen lainsäädännön kehityksen johdosta.
   27 artikla
   Erikoislääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet
   1.   Vastaanottava jäsenvaltio voi edellyttää erikoislääkäreiltä, joiden osa-aikaista erikoistumiskoulutusta koskivat 20 päivänä kesäkuuta 1975 voimassa olleet lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset ja joiden erikoistumiskoulutus alkoi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1983, että heidän muodollista pätevyyttään osoittavan asiakirjansa liitteenä on todistus siitä, että he ovat tosiasiallisesti ja luvallisesti harjoittaneet mainittua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.
   2.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava Espanjassa erikoislääkärin koulutuksesta niille lääkäreille annettu asiakirja, jotka ovat suorittaneet ennen 1 päivää tammikuuta 1995 erikoistumiskoulutuksen, joka ei vastaa 25 artiklassa säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, jos tämän asiakirjan liitteenä on Espanjan toimivaltaisten viranomaisten antama todistus siitä, että asianomainen on suorittanut hyväksytysti erityistä ammattipätevyyttä mittaavan kokeen, joka on järjestetty kuninkaan asetuksessa 1497/99 olevien laillistamista koskevien poikkeustoimenpiteiden mukaisesti ja jonka tarkoituksena on varmistaa, että asianomaisella on vastaavat tiedot ja taidot kuin niillä lääkäreillä, joilla on liitteessä V olevissa 5.1.2 ja 5.1.3 kohdassa Espanjan osalta mainittu erikoislääkärin koulutuksesta annettu asiakirja.
   3.   Jokaisen jäsenvaltion, joka on kumonnut lait, asetukset tai hallinnolliset määräykset liitteessä V olevissa 5.1.2 ja 5.1.3 kohdassa tarkoitettujen erikoislääkärin muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen antamisesta ja toteuttanut saavutettuja oikeuksia koskevia toimenpiteitä omien kansalaistensa eduksi, on annettava muiden jäsenvaltioiden kansalaisille oikeus saada näistä toimenpiteistä koituva etu niiltä osin kuin nämä muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat on annettu ennen päivää, josta alkaen vastaanottava jäsenvaltio ei enää anna kyseisiä asianomaista erikoisalaa koskevia asiakirjoja.
   Näiden säännösten kumoamispäivät luetellaan liitteessä V olevassa 5.1.3 kohdassa.
   28 artikla
   Yleislääketieteen erityiskoulutus
   1.   Yleislääketieteen erityiskoulutukseen pääsyn edellytyksenä on oltava, että hakija on suorittanut hyväksytysti kuuden vuoden opinnot 24 artiklassa tarkoitetun koulutusohjelman puitteissa.
   2.   Yleislääketieteen erityiskoulutuksen, josta annetaan muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja ennen 1 päivää tammikuuta 2006, on kestettävä vähintään kaksi vuotta täysipäiväisenä koulutuksena. Jos muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja annetaan mainitun päivän jälkeen, koulutuksen keston on oltava vähintään kolme vuotta täysipäiväisenä koulutuksena.
   Jos 24 artiklassa tarkoitettu koulutusohjelma käsittää käytännön koulutusta, jota annetaan hyväksytyssä sairaalassa, jossa on asianmukaiset yleislääkärin laitteet ja palvelut, tai osana hyväksyttyä yleislääkärin vastaanottoa tai hyväksytyssä laitoksessa, jossa lääkärit suorittavat perusterveydenhuollon tehtäviä, tämän käytännön koulutuksen kesto voidaan sisällyttää, enintään yhden vuoden osalta, ensimmäisessä alakohdassa säädettyyn koulutuksen kestoon, joka koskee 1 päivästä tammikuuta 2006 alkaen koulutuksesta annettuja asiakirjoja.
   Toisessa alakohdassa tarkoitettu mahdollisuus koskee ainoastaan niitä jäsenvaltioita, joissa yleislääketieteen erityiskoulutuksen kesto oli kaksi vuotta 1 päivänä tammikuuta 2001.
   3.   Yleislääketieteen erityiskoulutuksen on oltava täysipäiväistä, ja sen on tapahduttava toimivaltaisten viranomaisten tai elinten valvonnassa. Sen on painotuttava enemmän käytäntöön kuin teoriaan.
   Käytännön opetusta annetaan toisaalta vähintään kuuden kuukauden ajan hyväksytyssä sairaalassa tai klinikassa, jossa on asianmukaiset laitteet ja palvelut, ja toisaalta vähintään kuuden kuukauden ajan osana hyväksyttyä yleislääkärin vastaanottoa tai hyväksytyssä laitoksessa, jossa lääkärit suorittavat perusterveydenhuollon tehtäviä.
   Käytännön koulutus tapahtuu yhteydessä muihin yleislääkärintointa harjoittaviin terveydenhuollon laitoksiin tai yksiköihin. Käytännön koulutusta voidaan antaa korkeintaan kuuden kuukauden ajan muissa yleislääkärintointa harjoittavissa terveydenhuollon laitoksissa tai yksiköissä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisessa alakohdassa mainittuja vähimmäisjaksoja.
   Koulutuksen on sisällettävä harjoittelijan henkilökohtaista osallistumista niiden henkilöiden ammattitoimintaan ja tehtäviin, joiden kanssa hän työskentelee.
   4.   Jäsenvaltioiden on pidettävä jotakin liitteessä V olevassa 5.1.1 kohdassa tarkoitetuista lääkärin peruskoulutuksesta annetuista muodollista pätevyyttä osoittavista asiakirjoista edellytyksenä yleislääketieteen erityiskoulutuksesta annettavan muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan myöntämiselle.
   5.   Jäsenvaltiot voivat antaa liitteessä V olevassa 5.1.4 kohdassa tarkoitetun muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan lääkärille, joka ei ole suorittanut tässä artiklassa säädettyä koulutusta mutta jolla on jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten antama muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, joka osoittaa hänen suorittaneen jonkin muun lisäkoulutusohjelman. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin antaa muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan vain, jos se on osoitus laadultaan samantasoisista tiedoista kuin tässä artiklassa säädetyn koulutuksen tuloksena saadut tiedot.
   Jäsenvaltioiden on määriteltävä muun muassa, missä määrin hakijan jo suorittama lisäkoulutus ja hänen ammattikokemuksensa voidaan ottaa huomioon tässä artiklassa säädetyn koulutuksen sijasta.
   Jäsenvaltiot voivat antaa liitteessä V olevassa 5.1.4 kohdassa tarkoitetun muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan vain, jos hakijalla on vähintään kuuden kuukauden kokemus yleislääkärin tehtävistä 3 kohdan mukaisesti yleislääkärin vastaanotolla tai terveydenhuollon laitoksessa, jossa lääkärit suorittavat perusterveydenhuollon tehtäviä.
   29 artikla
   Yleislääkärin ammattitoiminnan harjoittaminen
   Jokaisen jäsenvaltion on asetettava edellytykseksi yleislääkärin ammatin harjoittamiselle kansallisen sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä liitteessä V olevassa 5.1.4 kohdassa tarkoitettu muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, jollei saavutettuja oikeuksia koskevista säännöksistä muuta johdu.
   Jäsenvaltiot voivat myöntää vapautuksen tämän edellytyksen täyttämisestä henkilöille, jotka parhaillaan suorittavat yleislääketieteen erityiskoulutusta.
   30 artikla
   Yleislääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet
   1.   Jokaisen jäsenvaltion on määriteltävä tunnustamansa saavutetut oikeudet. Jäsenvaltion on kuitenkin tunnustettava oikeus harjoittaa yleislääkärin ammattia kansallisen sosiaaliturvajärjestelmänsä piirissä ilman liitteessä V olevassa 5.1.4 kohdassa tarkoitettua muodollista pätevyyttä osoittavaa asiakirjaa kaikille niille lääkäreille, joilla on tällainen oikeus mainitussa kohdassa tarkoitettuna viiteajankohtana niiden lääkärin ammattiin sovellettavien säännösten nojalla, jotka antavat lääkärin peruskoulutuksen suorittaneelle oikeuden ryhtyä harjoittamaan lääkärin ammattitoimintaa, ja jotka ovat kyseisenä ajankohtana sijoittautuneet kyseisen jäsenvaltion alueelle 21 tai 23 artiklan säännösten edunsaajina.
   Jokaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä annettava lääkärille, jolla on ensimmäisen alakohdan nojalla saavutettuja oikeuksia, todistus siitä, että tällä on oikeus harjoittaa yleislääkärin ammattia kyseisen jäsenvaltion kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän piirissä ilman liitteessä V olevassa 5.1.4 kohdassa tarkoitettua muodollista pätevyyttä osoittavaa asiakirjaa.
   2.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut todistukset, jotka muut jäsenvaltiot ovat antaneet jäsenvaltioiden kansalaisille, ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet kuin jäsenvaltion itsensä antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka oikeuttavat niiden haltijan harjoittamaan yleislääkärin ammattia sen kansallisen sosiaaliturvajärjestelmän piirissä.
   3 jakso
   Yleissairaanhoidosta vastaavat sairaanhoitajat
   31 artikla
   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutus
   1.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutukseen pääsyn edellytyksenä on oltava, että hakijalla on yleissivistävien kouluopintojen kymmenen vuoden oppimäärän suorittamisesta annettu tutkintotodistus, todistus tai muu asiakirja, jonka jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen tai elin on antanut, tai todistus terveydenhuolto-oppilaitoksiin pääsyyn oikeuttavan vastaavantasoisen kokeen suorittamisesta hyväksytysti.
   2.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksen on oltava täysipäiväistä, ja sen on käsitettävä vähintään liitteessä V olevassa 5.2.1 kohdassa oleva ohjelma.
   Liitteessä V olevassa 5.2.1 kohdassa olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   Tällainen ajantasaistaminen ei saa aiheuttaa missään jäsenvaltiossa muutoksia ammatin harjoittamisesta lailla säädettyihin periaatteisiin, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.
   3.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutukseen on kuuluttava vähintään kolme vuotta tai 4 600 tuntia teoreettista ja kliinistä opetusta, jossa teoreettisen opetuksen osuuden on oltava vähintään kolmasosa ja kliinisen opetuksen osuuden vähintään puolet koulutuksen vähimmäiskestosta. Jäsenvaltiot voivat myöntää osittaisia erivapauksia henkilöille, jotka ovat hankkineet osan koulutuksestaan vähintään samantasoisessa koulutuksessa.
   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että sairaanhoitajien koulutuksesta huolehtivat laitokset vastaavat teoreettisen ja kliinisen opetuksen yhteensovittamisesta koko opinto-ohjelman osalta.
   4.   Teoreettinen opetus määritellään siksi sairaanhoitajien koulutuksen osaksi, jossa sairaanhoitajaksi opiskelevat saavat ne ammatilliset tiedot, taidot ja kyvyt, jotka ovat välttämättömiä yleisen terveydenhoidon tehtävien suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa. Tätä opetusta antavat hoitotyön opettajat ja muut pätevät henkilöt terveydenhuolto-oppilaitoksissa ja muissa opetuspaikoissa, jotka oppilaitos on valinnut.
   5.   Kliininen opetus määritellään siksi sairaanhoitajien koulutuksen osaksi, jossa sairaanhoitajaksi opiskelevat oppivat hoitoryhmän jäsenenä ja suorassa yhteydessä terveeseen tai sairaaseen henkilöön ja/tai yhteisöön suunnittelemaan, toteuttamaan ja arvioimaan asianmukaisia yleissairaanhoidon tehtäviä saavutettujen tietojen ja taitojen perusteella. Sairaanhoitajaksi opiskelevan on opittava toimimaan sekä hoitoryhmän jäsenenä että myös hoitoryhmän johtajana, joka organisoi yleissairaanhoidon tehtäviä, myös henkilökohtaista ja pienryhmille annettavaa terveyskasvatusta hoitolaitoksessa tai muussa toimintayksikössä.
   Tätä opetusta annetaan sairaaloissa ja muissa hoitolaitoksissa sekä muissa toimintayksiköissä, ja siitä vastaavat opettavat sairaanhoitajat yhteistyössä muiden pätevien sairaanhoitajien kanssa ja näiden avustamina. Myös muuta pätevää henkilöstöä voidaan ottaa mukaan opetukseen.
   Sairaanhoitajaksi opiskelevien on osallistuttava niihin kyseisten yksikköjen tehtäviin, jotka edistävät heidän koulutustaan, jolloin he voivat oppia ottamaan vastuun hoitotyöhön liittyvistä tehtävistä.
   6.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksella on taattava, että asianomainen on hankkinut seuraavat tiedot ja taidot:

               a)

               riittävät tiedot yleissairaanhoidon perustana olevista tieteenaloista, mukaan luettuina riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, fysiologiasta ja käyttäytymisestä, sekä riittävät tiedot ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä;

               b)

               riittävät tiedot ammatin luonteesta ja ammattietiikasta sekä terveyden- ja sairaanhoidon yleisperiaatteista;

               c)

               riittävästi kliinistä kokemusta; tällainen koulutuksellisen arvon mukaan valittava kokemus on hankittava ammattitaitoisen hoitohenkilökunnan valvonnassa ja sellaisissa yksiköissä, joissa on asianmukainen määrä ammattihenkilöstöä ja asianmukaiset potilashoidon apuvälineet;

               d)

               kyky osallistua hoitohenkilökunnan käytännön koulutukseen ja kokemusta työskentelystä tällaisen henkilökunnan kanssa;

               e)

               kokemusta työskentelystä muissa terveysalan ammateissa toimivien kanssa.

         32 artikla
   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan ammattitoiminnan harjoittaminen
   Tässä direktiivissä tarkoitetaan ”yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan ammattitoiminnalla” toimintaa, jota harjoitetaan liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa olevilla ammattinimikkeillä.
   33 artikla
   Yleissairaanhoidosta vastaavia sairaanhoitajia koskevat saavutetut oikeudet
   1.   Jos saavutettuja oikeuksia koskevat yleiset säännöt ovat sovellettavissa yleissairaanhoidosta vastaaviin sairaanhoitajiin, 23 artiklassa tarkoitetun toiminnan on ollut käsitettävä täysi vastuu potilaalle tehtävien hoitotoimenpiteiden suunnittelusta, organisoinnista ja toteuttamisesta.
   2.   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan pätevyydestä Puolassa annettujen asiakirjojen osalta saavutettuihin etuihin sovelletaan ainoastaan jäljempänä olevia säännöksiä. Kun on kyse jäsenvaltioiden kansalaisille Puolassa ennen 1 päivää toukokuuta 2004 annetuista yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan muodollista pätevyyttä osoittavista asiakirjoista tai jos asianomaisen henkilön koulutus on alkanut Puolassa ennen 1 päivää toukokuuta 2004 eikä kyseinen hankittu koulutus vastaa 31 artiklassa säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, jäsenvaltioiden on tunnustettava jäljempänä mainitut yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jos niihin on liitetty todistus, joka osoittaa kyseisten henkilöiden harjoittaneen tosiasiallisesti ja luvallisesti yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan toimintaa Puolassa seuraavien ajanjaksojen ajan:

               a)

               sairaanhoitajan muodollista pätevyyttä osoittava tutkintotason asiakirja (dyplom licencjata pielęgniarstwa): yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamispäivää edeltävien viiden vuoden aikana;

               b)

               sairaanhoitajan muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, jonka antaa lääketieteen alan ammatillinen oppilaitos keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej): yhtäjaksoisesti vähintään viisi vuotta todistuksen antamispäivää edeltävien seitsemän vuoden aikana.

         Mainittuihin toimiin on täytynyt sisältyä täysi vastuu potilashoidon suunnittelusta, järjestämisestä ja toteuttamisesta.
   3.   Jäsenvaltioiden on tunnustettava sairaanhoitajien muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka on annettu Puolassa sairaanhoitajille, kun he ovat saaneet päätökseen ennen 1 päivää toukokuuta 2004 koulutuksen, joka ei vastaa 31 artiklassa säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia ja jonka osoituksena on sairaanhoitajien ja kätilöiden ammateista annetun lain muuttamisesta ja eräistä muista oikeustoimista 20 päivänä huhtikuuta 2004 annetun lain 11 artiklassa (Puolan tasavallan virallinen lehti, 30.4.2004, N:o 92, s. 885) ja keskiasteen todistuksen saaneiden (päättökoe — tutkinto) sekä sairaanhoitajan tai kätilön ammattiin valmistavasta lääketieteen alan lukiosta tai ammatillisesta oppilaitoksesta valmistuneiden sairaanhoitajien ja kätilöiden opintoja koskevista yksityiskohtaisista edellytyksistä 11 päivänä toukokuuta 2004 annetussa terveysministerin asetuksessa (Puolan tasavallan virallinen lehti, 13.5.2004, N:o 110, s. 1170) tarkoitetun erityistäydennysohjelman perusteella saatu sairaanhoitajan tutkintotodistus, jolloin tavoitteena on tarkistaa, että kyseisellä henkilöllä on sairaanhoitajan pätevyyteen verrattavissa olevat tiedot ja pätevyys, jotka Puolan osalta on määritelty liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa.
   4 jakso
   Hammaslääkärit
   34 artikla
   Hammaslääkärin peruskoulutus
   1.   Hammaslääkärin peruskoulutukseen pääsyn edellytyksenä on, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin tai vastaavantasoiseksi tunnustettuihin korkeakouluihin kyseiselle opintoalalle.
   2.   Hammaslääkärin peruskoulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään viisi vuotta täysipäiväistä teoreettista ja käytännöllistä opetusta yliopistossa, vastaavantasoiseksi tunnustetussa korkea-asteen koulutusta antavassa laitoksessa tai yliopiston valvonnassa, ja sen on sisällettävä vähintään liitteessä V olevassa 5.3.1 kohdassa oleva ohjelma.
   Liitteessä V olevassa 5.3.1 kohdassa olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.
   3.   Hammaslääkärin peruskoulutuksella on taattava, että asianomainen on hankkinut seuraavat tiedot ja taidot:

               a)

               riittävät tiedot hammaslääketieteen perustana olevista tieteenaloista ja hyvät tiedot tieteellisistä menetelmistä, biologisten toimintojen määrittämisen periaatteet, tieteellisesti todistettujen asioiden arviointi ja tietojen analysointi mukaan luettuina;

               b)

               riittävät tiedot terveen ja sairaan ihmisen rakenteesta, elintoiminnoista ja käyttäytymisestä sekä fyysisen ja sosiaalisen ympäristön vaikutuksesta ihmisen terveydentilaan, sikäli kuin nämä tekijät liittyvät hammaslääketieteeseen;

               c)

               riittävät tiedot sekä terveiden että sairaiden hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten rakenteesta ja toiminnoista sekä niiden yhteydestä potilaan yleiseen terveydentilaan ja fyysiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin;

               d)

               kliinisiä oppiaineita ja menetelmiä koskevat riittävät tiedot, joiden pohjalta hammaslääkärillä on selkeä käsitys hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksista, vaurioista ja sairauksista sekä hammaslääketieteellisestä ennaltaehkäisystä, diagnosoinnista ja hoidosta;

               e)

               soveltuva, asianmukaisessa valvonnassa hankittu kliininen kokemus.

         Hammaslääkärin koulutuksen on annettava hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksien ja sairauksien ehkäisyyn, diagnosointiin ja hoitoon liittyvien tehtävien hoitamiseen tarvittavat taidot.
   35 artikla
   Hammaslääkärin erikoistumiskoulutus
   1.   Hammaslääkärin erikoistumiskoulutukseen hyväksymisen on edellytettävä viiden vuoden teoreettisten ja käytännöllisten opintojen suorittamista hyväksytysti 34 artiklassa tarkoitetun koulutusohjelman puitteissa tai 23 ja 37 artiklassa tarkoitettujen asiakirjojen omaamista.
   2.   Hammaslääkärin erikoistumiskoulutuksen on käsitettävä teoreettisia ja käytännön opintoja, jotka suoritetaan yliopistollisessa laitoksessa, hoito-, opetus- ja tutkimuskeskuksessa tai, milloin se on tarkoituksenmukaista, toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten tätä tarkoitusta varten hyväksymässä terveydenhuollon laitoksessa.
   Täysipäiväisen hammaslääkärin erikoistumiskoulutuksen on käsitettävä vähintään kolme vuotta opiskelua toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten valvonnassa. Siihen on sisällyttävä erikoistumisopintoja suorittavan hammaslääkärin henkilökohtainen osallistuminen kyseisten laitosten toimintaan ja tehtäviin.
   Toisessa alakohdassa tarkoitettua koulutuksen vähimmäisajanjaksoa voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen sen mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   3.   Jäsenvaltioiden on asetettava hammaslääkärin erikoistumiskoulutusta osoittavan asiakirjan antamisen ehdoksi, että henkilöllä on liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa tarkoitettu hammaslääkärin peruskoulutusta osoittava asiakirja.
   36 artikla
   Hammaslääkärin ammattitoiminnan harjoittaminen
   1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan ”hammaslääkärin ammattitoiminnalla” toimintaa, joka on määritelty 3 kohdassa ja jota harjoitetaan liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa luetelluilla ammattinimikkeillä.
   2.   Hammaslääkärin ammatin on perustuttava 34 artiklassa tarkoitettuun hammaslääketieteelliseen koulutukseen ja muodostettava oma, yleislääkärin ja erikoislääkärin ammatista erillinen ammattinsa. Hammaslääkärin ammattitoiminnan harjoittamisen edellytyksenä on, että henkilöllä on liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa tarkoitettu muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja. Tällaisen muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan haltijoihin rinnastetaan henkilöt, joita 23 tai 37 artikla koskee.
   3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hammaslääkäreillä on oikeudet ryhtyä harjoittamaan yleisesti toimintaa, johon sisältyy hampaiden, suun, leukojen ja niihin liittyvien kudosten poikkeavuuksien ja sairauksien ennaltaehkäisy, diagnosointi ja hoito liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa tarkoitettuina viiteajankohtina voimassa olevia ammattiin sovellettavia säännöksiä ja määräyksiä sekä ammattietiikkaan liittyviä sääntöjä noudattaen.
   37 artikla
   Hammaslääkäreitä koskevat saavutetut oikeudet
   1.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava, hammaslääkärin ammattitoiminnan harjoittamiseksi liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa luetelluilla nimikkeillä, lääkärin muodollisesta pätevyydestä Italiassa, Espanjassa, Itävallassa, Tšekissä ja Slovakiassa sellaisille henkilöille annetut asiakirjat, jotka ovat aloittaneet lääkärikoulutuksensa viimeistään mainitussa liitteessä kyseisen jäsenvaltion osalta ilmoitettuna viiteajankohtana, kun näiden asiakirjojen liitteenä on kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten myöntämä todistus.
   Tästä todistuksesta on ilmettävä, että seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät:

               a)

               asianomaiset henkilöt ovat kyseisessä jäsenvaltiossa tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti harjoittaneet 36 artiklassa tarkoitettua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana;

               b)

               asianomaisilla henkilöillä on oikeus harjoittaa mainittua toimintaa samoin edellytyksin kuin liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa kyseisen jäsenvaltion osalta mainittujen muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen haltijoilla.

         Toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta kolmivuotisesta ammatinharjoittamisesta ovat vapautettuja henkilöt, jotka ovat suorittaneet hyväksytysti vähintään kolmen vuoden opinnot, jotka asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset todistavat 34 artiklassa tarkoitettua koulutusta vastaaviksi.
   Tšekin ja Slovakian osalta entisessä Tšekkoslovakiassa saadut muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat on tunnustettava saman tasoisina kuin Tšekin ja Slovakian muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat ja edellä olevissa alakohdissa säädetyin edellytyksin.
   2.   Jokaisen jäsenvaltion on tunnustettava lääkärin muodollisesta pätevyydestä Italiassa niille henkilöille annetut asiakirjat, jotka ovat aloittaneet yliopistollisen lääkärikoulutuksensa 28 päivän tammikuuta 1980 jälkeen ja viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1984, kun näiden asiakirjojen liitteenä on Italian toimivaltaisten viranomaisten myöntämä todistus.
   Tästä todistuksesta on ilmettävä, että seuraavat kolme edellytystä täyttyvät:

               a)

               asianomaiset henkilöt ovat suorittaneet hyväksytysti erityisen soveltuvuuskokeen, jonka Italian toimivaltaiset viranomaiset ovat järjestäneet sen varmistamiseksi, että asianomaisilla on vastaavantasoiset tiedot ja taidot kuin liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa Italian osalta mainittujen muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen haltijoilla;

               b)

               asianomaiset henkilöt ovat Italiassa tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti harjoittaneet 36 artiklassa tarkoitettua toimintaa yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana;

               c)

               asianomaisilla henkilöillä on oikeus harjoittaa tai he harjoittavat tosiasiallisesti, luvallisesti ja päätoimisesti ja samoin edellytyksin 36 artiklassa tarkoitettua toimintaa kuin liitteessä V olevassa 5.3.2 kohdassa Italian osalta mainittujen muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen haltijat.

         Toisen alakohdan a alakohdassa tarkoitetusta soveltuvuuskokeesta ovat vapautettuja henkilöt, jotka ovat suorittaneet hyväksytysti vähintään kolmen vuoden opinnot, jotka toimivaltaiset viranomaiset todistavat 34 artiklassa tarkoitettua koulutusta vastaaviksi.
   Henkilöitä, jotka ovat aloittaneet yliopistollisen lääkärikoulutuksensa 31 päivän joulukuuta 1984 jälkeen, on kohdeltava samalla tavoin kuin edellä tarkoitettuja henkilöitä edellyttäen, että edellä mainitut kolmen vuoden opinnot on aloitettu ennen 31 päivää joulukuuta 1994.
   5 jakso
   Eläinlääkärit
   38 artikla
   Eläinlääkärin koulutus
   1.   Eläinlääkärin koulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään viisi vuotta täysipäiväistä teoreettista ja käytännöllistä opetusta yliopistossa, vastaavantasoiseksi tunnustetussa korkea-asteen koulutusta antavassa laitoksessa tai yliopiston valvonnassa, ja sen on sisällettävä vähintään liitteessä V olevassa 5.4.1 kohdassa oleva ohjelma.
   Liitteessä V olevassa 5.4.1 kohdassa olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.
   2.   Eläinlääkärin koulutukseen pääsyn edellytyksenä on oltava, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin tai vastaavantasoiseksi tunnustettuihin korkeakouluihin kyseiselle opintoalalle.
   3.   Eläinlääkärin koulutuksella on taattava, että asianomainen on hankkinut seuraavat tiedot ja taidot:

               a)

               riittävät tiedot eläinlääkärin toiminnan perustana olevista tieteenaloista;

               b)

               riittävät tiedot terveen eläimen rakenteesta ja elintoiminnoista, kotieläinten hoidosta, lisääntymisestä ja hygieniasta yleensä sekä eläinten ruokinnasta, eläinten tarpeita vastaavan ravinnon valmistukseen ja säilytykseen liittyvä teknologia mukaan luettuna;

               c)

               riittävät tiedot eläinten käyttäytymisestä ja niiden suojelusta;

               d)

               riittävät tiedot eläintautien syistä, luonteesta, taudinkulusta, vaikutuksista, taudinmäärityksestä ja hoidosta yhden eläimen tai eläinryhmän kohdalla, mukaan luettuina tiedot niistä taudeista, jotka voivat tarttua ihmisiin;

               e)

               riittävät tiedot ennaltaehkäisevästä lääketieteestä;

               f)

               riittävät tiedot hygieniasta ja teknologiasta, joka liittyy ihmisravinnoksi tarkoitettujen, eläinkunnasta peräisin olevien elintarvikkeiden tuotantoon, valmistukseen ja jakeluun;

               g)

               riittävät tiedot edellä mainittuihin aiheisiin liittyvistä laeista, asetuksista ja hallinnollisista määräyksistä;

               h)

               riittävä, asianmukaisessa valvonnassa hankittu kliininen ja muu käytännön kokemus.

         39 artikla
   Eläinlääkäreitä koskevat saavutetut etuudet
   Jäsenvaltioiden on tunnustettava eläinlääkärin muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, joka on annettu Virossa jäsenvaltioiden kansalaisille ennen 1 päivää toukokuuta 2004 tai jonka edellyttämä koulutus on alkanut Virossa ennen 1 päivää toukokuuta 2004, jos asiakirjan liitteenä on todistus, joka osoittaa kyseisten henkilöiden harjoittaneen tosiasiallisesti ja luvallisesti asianomaista toimintaa Virossa yhtäjaksoisesti vähintään viisi vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden seitsemän vuoden aikana, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 23 artiklan 4 kohdan soveltamista.
   6 jakso
   Kätilöt
   40 artikla
   Kätilön koulutus
   1.   Kätilön koulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään yksi seuraavista koulutusohjelmista:

               a)

               täysipäiväinen kätilön koulutusohjelma, johon kuuluu vähintään kolmen vuoden teoreettiset ja käytännölliset opinnot (linja I) ja joka käsittää vähintään liitteessä V olevassa 5.5.1 kohdassa olevan ohjelman;

               b)

               täysipäiväinen kätilön koulutusohjelma, joka kestää 18 kuukautta (linja II) ja käsittää vähintään liitteessä V olevassa 5.5.1 kohdassa olevan ohjelman siltä osin, mikä ei ole kuulunut yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksen yhteydessä annettuun vastaavaan opetukseen.

         Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että kätilökoulutusta antava oppilaitos vastaa teorian ja käytännön yhteensovittamisesta koko koulutusohjelman ajan.
   Liitteessä V olevassa 5.5.1 kohdassa olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.
   2.   Kätilön koulutukseen pääsyn edellytyksenä on oltava, että yksi seuraavista ehdoista täyttyy:

               a)

               hakija on linjan I osalta suorittanut yleissivistävien kouluopintojen kymmenen ensimmäistä vuotta;

               b)

               hakijalla on linjan II osalta liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja.

         3.   Kätilön koulutuksella on taattava, että asianomainen on hankkinut seuraavat tiedot ja taidot:

               a)

               riittävät tiedot kätilöntoimen perustana olevista tieteenaloista, erityisesti synnytys- ja naistentautiopista;

               b)

               riittävät tiedot kätilön ammattietiikasta ja ammattia koskevasta lainsäädännöstä;

               c)

               yksityiskohtaiset tiedot synnytysopin alaan kuuluvista ja vastasyntyneen biologisista toiminnoista, anatomiasta ja fysiologiasta sekä ihmisen terveydentilan ja fyysisen ja sosiaalisen ympäristön välisestä yhteydestä ja ihmisen käyttäytymisestä;

               d)

               riittävästi kliinistä kokemusta, joka on hankittu hyväksytyissä laitoksissa kätilöntoimen ja synnytysopin pätevyyden saaneen henkilöstön valvonnassa;

               e)

               riittävä käsitys terveydenhuoltohenkilöstön koulutuksesta ja riittävästi kokemusta työskentelystä tällaisen henkilöstön kanssa.

         41 artikla
   Kätilön muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen tunnustamista koskevat edellytykset
   1.   Liitteessä V olevassa 5.5.2 kohdassa tarkoitettu kätilön muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja on tunnustettava automaattisesti 21 artiklan nojalla, jos se täyttää yhden seuraavista edellytyksistä:

               a)

               vähintään kolme vuotta kestävä täysipäiväinen kätilön koulutus:

                           i)

                           jonka pääsyvaatimuksena on tutkintotodistus, todistus tai muu muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, joka antaa oikeuden aloittaa opinnot yliopistossa tai korkeakoulussa, tai jollei näin ole, osoittaa, että henkilöllä on vastaavat tiedot, tai

                           ii)

                           jonka jälkeen ammattiin liittyviä tehtäviä on harjoitettu käytännössä kahden vuoden ajan, mistä annetaan todistus 2 kohdan mukaisesti;

               b)

               vähintään kaksi vuotta kestävä tai 3 600 tuntia käsittävä täysipäiväinen kätilön koulutus, jonka edellytyksenä on liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja;

               c)

               vähintään 18 kuukautta kestävä tai 3 000 tuntia käsittävä täysipäiväinen kätilön koulutus, jonka edellytyksenä on liitteessä V olevassa 5.2.2 kohdassa tarkoitettu yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja ja jonka jälkeen ammattiin liittyviä tehtäviä on harjoitettu yhden vuoden ajan, mistä annetaan todistus 2 kohdan mukaisesti.

         2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun todistuksen antavat kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset. Todistuksella on osoitettava, että sen haltija on kätilön muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan saatuaan harjoittanut tyydyttävästi kaikkea kätilöntoimeen kuuluvaa toimintaa tätä tarkoitusta varten hyväksytyssä sairaalassa tai muussa terveydenhuollon laitoksessa vastaavan ajan.
   42 artikla
   Kätilön ammattitoiminnan harjoittaminen
   1.   Tämän jakson säännöksiä on sovellettava kätilöntoimeen, sellaisena kuin kukin jäsenvaltio sen määrittelee — tämän kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista — ja jota harjoittavat henkilöt, joilla on jokin liitteessä V olevassa 5.5.2 kohdassa luetelluista ammattinimikkeistä.
   2.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kätilöillä on oikeudet ryhtyä harjoittamaan ja harjoittaa vähintään seuraavia toimintoja:

               a)

               antaa luotettavaa perhesuunnittelutietoa ja -neuvontaa;

               b)

               todeta raskaus ja seurata normaalia raskautta, tehdä tutkimuksia, jotka ovat tarpeen normaalin raskauden seuraamiseksi;

               c)

               määrätä tai suositella tutkimuksia, jotka ovat tarpeen riskiraskauksien toteamiseksi mahdollisimman varhaisessa vaiheessa;

               d)

               toteuttaa vanhempien valmennusohjelmia ja antaa kattavaa synnytysvalmennusta, johon kuuluu hygienia- ja ravintoneuvontaa;

               e)

               hoitaa ja avustaa äitiä synnytyksen aikana ja seurata sikiön tilaa kohdussa asianmukaisia kliinisiä ja teknisiä apuvälineitä käyttäen;

               f)

               hoitaa normaaleja alatiesynnytyksiä, mukaan luettuina välilihan leikkauksen tekeminen tarvittaessa ja perätilasynnytyksen hoitaminen hätätapauksissa;

               g)

               havaita äidissä tai lapsessa tavallisesta poikkeavat vaaran merkit, jotka vaativat lääkärin hoitoa, ja avustaa lääkäriä tarvittaessa, sekä hoitaa välttämättömät hätätapaukset, jos lääkäriä ei ole saatavilla, erityisesti irrottaa istukka käsin ja mahdollisesti sen jälkeen tutkia kohtu käsin;

               h)

               tutkia vastasyntynyt ja hoitaa häntä; ryhtyä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin ja aloittaa tarvittaessa elvytys välittömästi;

               i)

               hoitaa äitiä ja seurata hänen toipumistaan synnytyksen jälkeisenä aikana ja antaa hänelle kaikki lapsen hoitoon liittyvät tarpeelliset neuvot, jotta äiti pystyisi huolehtimaan siitä, että vastasyntynyt saa mahdollisimman hyvät kehitysmahdollisuudet;

               j)

               antaa lääkärin määräämä hoito;

               k)

               laatia tarvittavat potilasasiakirjat.

         43 artikla
   Kätilöitä koskevat saavutetut oikeudet
   1.   Jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi sellaiset jäsenvaltioiden kansalaisille jäsenvaltioissa ennen liitteessä V olevassa 5.5.2 kohdassa tarkoitettua viiteajankohtaa annetut kätilön muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, joiden liitteenä on todistus, joka osoittaa kyseisten kansalaisten harjoittaneen kyseistä toimintaa tosiasiallisesti ja luvallisesti yhtäjaksoisesti vähintään kaksi vuotta todistuksen myöntämistä edeltäneiden viiden vuoden aikana, jos nämä kätilön muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat täyttävät kaikki 40 artiklassa säädetyt koulutuksen vähimmäisvaatimukset mutta ne on 41 artiklan mukaan tunnustettava vain, jos niiden liitteenä on todistus mainitun 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisesta käytännössä.
   2.   Edellä 1 kohdan säännöksiä on sovellettava jäsenvaltioiden kansalaisiin, joiden muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat ovat osoitus kätilön koulutuksesta, joka on saatu entisen Saksan demokraattisen tasavallan alueella ja joka täyttää kaikki 40 artiklassa säädetyt koulutuksen vähimmäisvaatimukset, mutta koulutuksen vähimmäisvaatimukset on tunnustettava 41 artiklan nojalla vain, jos niiden liitteenä on todistus mainitun 41 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ammattiin liittyvien tehtävien harjoittamisesta käytännössä ja jos siinä on osoitus koulutuksesta, joka on aloitettu ennen 3 päivää lokakuuta 1990.
   3.   Kätilön muodollista pätevyyttä osoittavien puolalaisten asiakirjojen osalta saavutettuihin etuihin sovelletaan ainoastaan jäljempänä olevia säännöksiä.
   Kun on kyse Puolassa jäsenvaltioiden kansalaisille myönnetyistä kätilön muodollista pätevyyttä osoittavista asiakirjoista, jotka eivät vastaa 40 artiklassa säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia, tai jos asianomainen koulutus on alkanut Puolassa ennen 1 päivää toukokuuta 2004, jäsenvaltioiden on tunnustettava jäljempänä mainitut kätilön muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jos niihin on liitetty todistus, joka osoittaa kyseisten henkilöiden harjoittaneen tosiasiallisesti ja luvallisesti kätilön toimintaa Puolassa seuraavien ajanjaksojen ajan:

               a)

               kätilön muodollista pätevyyttä osoittava tutkintotodistus (dyplom licencjata położnictwa): yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamispäivää edeltävien viiden vuoden aikana;

               b)

               kätilön muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, jonka antaa lääketieteen alan ammatillinen oppilaitos keskiasteen jälkeisen koulutuksen suorittamisesta (dyplom położnej): yhtäjaksoisesti vähintään viisi vuotta todistuksen antamispäivää edeltävien seitsemän vuoden aikana.

         4.   Jäsenvaltioiden on tunnustettava kätilöiden muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka on annettu Puolassa kätilöille, kun he ovat saaneet päätökseen ennen 1 päivää toukokuuta 2004 koulutuksen, joka ei vastaa 40 artiklassa säädettyjä koulutuksen vähimmäisvaatimuksia ja jonka osoituksena on sairaanhoitajan ja kätilön ammatista annetun lain muuttamisesta ja eräistä muista oikeustoimista 20 päivänä huhtikuuta 2004 annetun lain 11 artiklassa (Puolan tasavallan virallinen lehti, 30.4.2004, N:o 92, s. 885) keskiasteen todistuksen saaneiden (päättökoe — tutkinto) sekä sairaanhoitajan tai kätilön ammattiin valmistavasta lääketieteen alan lukiosta tai ammatillisesta oppilaitoksesta valmistuneiden sairaanhoitajien ja kätilöiden opintoja koskevista yksityiskohtaisista edellytyksistä 11 päivänä toukokuuta 2004 terveysministerin antamassa asetuksessa (Puolan tasavallan virallinen lehti, 13.5.2004, N:o 110, s. 1170) tarkoitetun eritystäydennysohjelman perusteella saatu kätilön tutkintotodistus, jolloin tavoitteena on tarkistaa, että kyseisellä henkilöllä on kätilön pätevyyteen verrattavissa olevat tiedot ja pätevyys, jotka Puolan osalta on määritelty liitteessä V olevassa 5.5.2 kohdassa.
   7 jakso
   Proviisorit
   44 artikla
   Proviisorin koulutus
   1.   Proviisorin koulutukseen pääsyn edellytyksenä on oltava, että hakijalla on tutkintotodistus tai todistus, jonka perusteella hänellä on oikeus tulla hyväksytyksi jäsenvaltion yliopistoihin tai vastaavantasoiseksi tunnustettuihin korkeakouluihin kyseiselle opintoalalle.
   2.   Proviisorin muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan on oltava osoitus vähintään viisi vuotta kestäneiden opintojen suorittamisesta, joihin kuuluu vähintään

               a)

               neljä vuotta täysipäiväistä teoreettista ja käytännöllistä opiskelua yliopistossa, samantasoiseksi tunnustetussa korkea-asteen koulutusta antavassa laitoksessa tai yliopiston valvonnassa;

               b)

               kuusi kuukautta käytännön harjoittelua yleisölle avoimessa apteekissa tai sairaalassa kyseisen sairaalan farmaseuttisen osaston valvonnassa.

         Tämän koulutuksen on käsitettävä vähintään liitteessä V olevassa 5.6.1 kohdassa oleva ohjelma. Liitteessä V olevassa 5.6.1 kohdassa olevia oppiaineluetteloita voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.
   3.   Proviisorin koulutuksella on taattava, että asianomainen on hankkinut seuraavat tiedot ja taidot:

               a)

               riittävät tiedot lääkkeistä ja lääkkeiden valmistuksessa käytettävistä aineista;

               b)

               riittävät tiedot farmaseuttisesta teknologiasta sekä lääkevalmisteiden fysikaalisesta, kemiallisesta, biologisesta ja mikrobiologisesta testauksesta;

               c)

               riittävät tiedot lääkkeiden metaboliasta ja vaikutuksista sekä myrkyllisten aineiden vaikutuksista ja lääkkeiden käytöstä;

               d)

               riittävät tiedot, joiden perusteella proviisori voi arvioida lääkkeitä koskevaa tieteellistä tietoa asianmukaisen informaation jakamiseksi;

               e)

               riittävät tiedot apteekin hoitamiseen liittyvistä oikeudellisista ja muista vaatimuksista.

         45 artikla
   Proviisorin ammattitoiminnan harjoittaminen
   1.   Tässä direktiivissä ”proviisorin toiminnalla” tarkoitetaan toimintaa, johon ryhtymiseksi ja jonka harjoittamiseksi on yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa asetettu ammattipätevyyttä koskevia vaatimuksia ja jota voivat ryhtyä harjoittamaan liitteessä V olevassa 5.6.2 kohdassa tarkoitettujen muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen haltijat.
   2.   Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että henkilöillä, joilla on 44 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttävä yliopistollista tai vastaavantasoiseksi tunnustettua farmasia-alan muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja, on oikeudet ryhtyä harjoittamaan ja harjoittaa vähintään seuraavia toimintoja; heiltä voidaan kuitenkin tarvittaessa vaatia täydentävää ammattikokemusta:

               a)

               lääkkeiden lääkemuodon valmistus;

               b)

               lääkkeiden valmistus ja testaus;

               c)

               lääkkeiden testaus laboratorio-olosuhteissa;

               d)

               lääkkeiden varastointi, säilytys ja jakelu tukkukauppavaiheessa;

               e)

               lääkkeiden valmistus, testaus, varastointi ja jakelu yleisölle avoimissa apteekeissa;

               f)

               lääkkeiden valmistus, testaus, varastointi ja jakaminen sairaaloissa;

               g)

               lääkkeitä koskevien tietojen ja neuvojen antaminen.

         3.   Jos jäsenvaltiossa vaaditaan, että proviisorin toiminnan harjoittamisen aloittamista tai harjoittamista varten on liitteessä V olevassa 5.6.2 kohdassa tarkoitetun muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan lisäksi oltava täydentävä ammattikokemus, tällaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen antama todistus, joka osoittaa, että henkilö on hoitanut mainittuja tehtäviä samanpituisen ajan kotijäsenvaltiossa.
   4.   Edellä 3 kohdassa tarkoitettua tunnustamista ei sovelleta Luxemburgin suurherttuakunnan vaatimaan kaksivuotiseen ammattikokemukseen, joka vaaditaan valtion toimiluvan myöntämiseksi yleisöä palvelevalle apteekille.
   5.   Jos jäsenvaltiossa oli 16 päivänä syyskuuta 1985 käytössä kokeeseen perustuva kilpailumenettely, jonka perusteella valitaan 2 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen haltijoiden joukosta jäsenvaltion maantieteellisen apteekkijakauman mukaan perustettavien uusien apteekkien hoitajat, tällainen jäsenvaltio voi 1 kohdasta poiketen säilyttää kilpailumenettelyn ja velvoittaa jäsenvaltioiden kansalaiset, joilla on liitteessä V olevassa 5.6.2 kohdassa tarkoitettu proviisorin muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja tai joita koskevat 23 artiklan säännökset, ottamaan osaa tällaiseen kilpailuun.
   8 jakso
   Arkkitehdit
   46 artikla
   Arkkitehdin koulutus
   1.   Arkkitehdin koulutuksen on käsitettävä yhteensä vähintään joko neljä vuotta täysipäiväistä opiskelua tai kuusi vuotta opiskelua, josta ajasta vähintään kolme vuotta täysipäiväistä opiskelua, yliopistossa tai muussa vastaavantasoisessa oppilaitoksessa. Koulutuksen päätteeksi on hyväksytysti suoritettava korkeakoulututkinnon tasoinen koe.
   Koulutus on toteutettava korkeakoulutasolla ja pääasiassa arkkitehtuurin alaan keskittyvinä opintoina, joihin on tasapuolisesti sisällytettävä sekä teoreettista että käytännöllistä arkkitehtuurikoulutusta ja joissa on varmistettava seuraavien tietojen ja taitojen hankkiminen:

               a)

               kyky esteettiset ja tekniset vaatimukset täyttävään arkkitehtoniseen suunnitteluun;

               b)

               riittävä arkkitehtuurin sekä sille läheisten taiteen, tekniikan ja ihmistieteen alojen historian ja teorian tuntemus;

               c)

               taiteiden tuntemus arkkitehtonisen suunnittelun laatuun vaikuttavana tekijänä;

               d)

               riittävät tiedot kaupunkisuunnittelusta ja suunnitteluprosessissa käytettävästä tekniikasta;

               e)

               kyky ymmärtää ihmisen ja rakennusten sekä rakennusten ja niiden ympäristön välisiä suhteita ja tarvetta suhteuttaa rakennukset ja niiden väliset alueet ihmisen tarpeisiin ja mittakaavaan;

               f)

               kyky ymmärtää arkkitehdin ammattikuva ja hänen tehtävänsä yhteiskunnassa ja erityisesti kyky ottaa yhteiskunnalliset tekijät huomioon hankkeiden ohjelmoinnissa;

               g)

               suunnitteluohjelman laadinnassa tarvittavien tutkimus- ja valmistelumenetelmien tunteminen;

               h)

               perehtyneisyys rakennussuunnitteluun liittyviin rakenne- ja muihin teknisiin kysymyksiin;

               i)

               riittävä perehtyneisyys rakennusten fysikaalisiin ongelmiin, teknologiaan ja toimintaan miellyttävän ja säältä suojaavan sisätilan luomiseksi;

               j)

               riittävä suunnittelutaito, jonka avulla rakennuksen käyttäjien vaatimukset täytetään kustannustekijöiden ja rakennusmääräysten asettamissa rajoissa;

               k)

               sellainen asianomaisten teollisuudenalojen, järjestöjen, säännösten ja menettelytapojen tuntemus, joka on tarpeen rakennussuunnitelmia toteutettaessa ja sovitettaessa hankkeita kokonaissuunnitteluun.

         2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja ja taitoja voidaan muuttaa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen niiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.
   Ajantasaistamisella ei voida muuttaa missään jäsenvaltiossa ammatin harjoittamisesta lailla säädettyjä periaatteita, jotka koskevat luonnollisten henkilöiden koulutusta ja ammattiin pääsyn edellytyksiä.
   47 artikla
   Poikkeukset arkkitehdin koulutusta koskeviin edellytyksiin
   1.   Poiketen siitä, mitä 46 artiklassa säädetään, 21 artiklan vaatimukset täyttävänä pidetään myös Saksan liittotasavallan ”Fachhochschule”-ammattikorkeakouluissa järjestettävää kolmivuotista koulutusta sellaisena kuin sitä järjestettiin 5 päivänä elokuuta 1985 ja siltä osin kuin se täyttää 46 artiklassa tarkoitetut vaatimukset, jolloin se antaa oikeuden aloittaa 48 artiklassa tarkoitettu toiminta kyseisessä jäsenvaltiossa arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen, edellyttäen kuitenkin, että mainitun koulutuksen täydennyksenä on Saksan liittotasavallassa hankittu nelivuotinen ammattikokemus, jonka on vahvistanut antamallaan todistuksella sellainen saman ammatin harjoittajien yhteenliittymä, jonka rekisteriin tämän direktiivin säännösten tuottamia etuuksia tavoitteleva arkkitehti on merkitty.
   Saman ammatin harjoittajien yhteenliittymän on etukäteen varmistuttava siitä, että asianomaisen arkkitehdin alallaan suorittama työ kiistatta osoittaa hänen kykynsä soveltaa kaikkia 46 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja ja taitoja käytäntöön. Todistusta annettaessa on noudatettava samaa menettelyä kuin arkkitehteja rekisteriin merkittäessä.
   2.   Poiketen siitä, mitä 46 artiklassa säädetään, 21 artiklan vaatimukset täyttävänä on pidettävä myös yhteiskunnallisen uudistusohjelman osana tai osa-aikaisena korkeakouluopiskeluna tapahtuvaa koulutusta, joka täyttää 46 artiklassa tarkoitetut vaatimukset ja jonka päätteeksi arkkitehdin tai arkkitehtitoimiston valvonnassa vähintään seitsemän vuoden ajan tällä alalla työskennelleet henkilöt ovat suorittaneet hyväksytysti kokeen arkkitehtuurin alalla. Kokeen on oltava korkeakoulututkinnon tasoinen ja 46 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päättökoetta vastaava.
   48 artikla
   Arkkitehdin ammattitoiminnan harjoittaminen
   1.   Tässä direktiivissä tarkoitetaan arkkitehdin ammattitoiminnalla arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen tavanomaisesti harjoitettavaa toimintaa.
   2.   Jäsenvaltion kansalaisen, jolla on oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä sellaisen lain nojalla, jolla jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle annetaan valtuudet myöntää tämä nimike arkkitehtuurin alalla erityisen ansioituneelle jäsenvaltion kansalaiselle, on katsottava täyttävän ne vaatimukset, joita sovelletaan toimintaan arkkitehtuurin alalla arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen. Siitä, että kyseinen henkilö on toiminut arkkitehtuurin alalla, on oltava osoituksena heidän kotijäsenvaltionsa antama todistus.
   49 artikla
   Arkkitehteja koskevat saavutetut oikeudet
   1.   Kunkin jäsenvaltion on tunnustettava liitteessä VI olevassa 6 kohdassa tarkoitetut arkkitehdin muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, jotka toinen jäsenvaltio on antanut koulutuksesta, joka on aloitettu viimeistään mainitussa liitteessä olevan viitelukuvuoden aikana, vaikka nämä asiakirjat eivät täyttäisikään 46 artiklassa tarkoitettuja vähimmäisvaatimuksia, ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet arkkitehdin ammattitoiminnan aloittamiseen ja harjoittamiseen kuin jäsenvaltion itsensä antamat arkkitehdin muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat.
   Saksan liittotasavallan toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset, joilla vahvistetaan, että Saksan demokraattisen tasavallan toimivaltaisten viranomaisten toukokuun 8 päivän 1945 jälkeen myöntämät muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat antavat samat oikeudet kuin mainitussa liitteessä luetellut asiakirjat, on tunnustettava näillä edellytyksillä.
   2.   Jokaisen jäsenvaltion on, tämän kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista, tunnustettava sellaisten jäsenvaltioiden kansalaisten muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat, joissa arkkitehdin toiminnan aloittaminen ja sen harjoittaminen oli säänneltyä

               a)

               1 päivänä tammikuuta 1995 Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta;

               b)

               1 päivänä toukokuuta 2004 Tšekin, Viron, Kyproksen, Latvian, Liettuan, Unkarin, Maltan, Puolan, Slovenian ja Slovakian osalta;

               c)

               5 päivänä elokuuta 1987 muiden jäsenvaltioiden osalta;

         ja katsottava niiden antavan alueellaan samat oikeudet arkkitehdin ammattitoiminnan aloittamiseen ja sen harjoittamiseen arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen kuin jäsenvaltion itsensä antamat muodollista pätevyyttä osoittavat asiakirjat. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuilla todistuksilla on osoitettava, että niiden haltija on saanut oikeuden käyttää arkkitehdin ammattinimikettä viimeistään tuona päivänä ja on tosiasiallisesti harjoittanut kyseistä toimintaa mainittuja sääntöjä noudattaen yhtäjaksoisesti vähintään kolme vuotta todistuksen antamista edeltäneiden viiden vuoden aikana.
   IV LUKU
   Sijoittautumista koskevat yhteiset säännökset
   50 artikla
   Asiakirjat ja muodollisuudet
   1.   Tehdessään päätöstä säännellyn ammatin harjoittamista koskevasta lupahakemuksesta tämän osaston mukaisesti vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia liitteessä VII lueteltujen asiakirjojen ja todistusten esittämistä.
   Liitteessä VII olevan 1 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitetut asiakirjat eivät niitä esitettäessä saa olla kolmea kuukautta vanhempia.
   Jäsenvaltioiden, elinten ja muiden oikeushenkilöiden on huolehdittava, että annettuja tietoja käsitellään luottamuksellisina.
   2.   Jos on aihetta epäilyksiin, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia jäsenvaltion toimivaltaisilta viranomaisilta vahvistusta kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa annettujen todistusten ja muodollista pätevyyttä osoittavien asiakirjojen aitoudesta sekä tarvittaessa vahvistusta siitä, että edunsaaja täyttää tämän osaston III luvussa tarkoitettujen ammattien osalta koulutukselle asetetut vähimmäisvaatimukset, jotka on vahvistettu 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 ja 46 artiklassa.
   3.   Jos on aihetta epäilyksiin silloin kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on antanut 3 artiklan 1 kohdan c alakohdassa määritellyn muodollista pätevyyttä osoittavan asiakirjan, johon liittyvä koulutus on suoritettu kokonaan tai osittain oppilaitoksessa, joka sijaitsee laillisesti toisen jäsenvaltion alueella, vastaanottavalla jäsenvaltiolla on oikeus tarkistaa sen jäsenvaltion, jossa kyseinen asiakirja on annettu, toimivaltaiselta elimeltä,

               a)

               onko siihen jäsenvaltioon, jossa kyseinen asiakirja on annettu, sijoittautunut oppilaitos hyväksynyt virallisesti koulutuksen antaneen oppilaitoksen oppikurssin;

               b)

               onko annettu muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja sama kuin se asiakirja, joka olisi annettu, jos koulutus olisi suoritettu kokonaan siinä jäsenvaltiossa, jossa kyseinen asiakirja on annettu; ja

               c)

               antaako muodollista pätevyyttä osoittava asiakirja samat ammatilliset oikeudet sen jäsenvaltion alueella, jossa kyseinen asiakirja on annettu.

         4.   Jos vastaanottava jäsenvaltio edellyttää omilta kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi valan vannomista tai juhlallisen vakuutuksen antamista ja jos kyseisen valan tai vakuutuksen kaava ei sovellu muiden jäsenvaltioiden kansalaisten käytettäväksi, kyseisen jäsenvaltion on huolehdittava, että käytettävissä on asianomaisille sopiva vastaava valan tai vakuutuksen kaava.
   51 artikla
   Ammattipätevyyden tunnustamismenettely
   1.   Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava hakijalle tämän esittämien asiakirjojen vastaanottamisesta sekä mahdollisista puuttuvista asiakirjoista kuukauden kuluessa asiakirjojen saapumisesta.
   2.   Säännellyn ammatin harjoittamista koskevan lupahakemuksen tutkiminen on saatettava päätökseen mahdollisimman nopeasti ja siitä on annettava vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen päätös asianmukaisine perusteluineen kolmen kuukauden kuluessa kaikkien vaadittavien asiakirjojen esittämisestä. Määräaikaa voidaan kuitenkin jatkaa kuukaudella tämän osaston I ja II luvun mukaisissa tapauksissa.
   3.   Päätökseen tai siihen, että päätöstä ei ole annettu määräajassa, on voitava hakea muutosta kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
   52 artikla
   Ammattinimikkeen käyttö
   1.   Jos tiettyyn ammattitoimintaan liittyvän ammattinimikkeen käyttö on vastaanottavassa jäsenvaltiossa säännelty, muiden jäsenvaltioiden kansalaisten, joilla on lupa harjoittaa säänneltyä ammattia III osaston nojalla, on käytettävä vastaanottavan jäsenvaltion ammattinimikettä, joka siinä valtiossa vastaa kyseistä ammattia, sekä sen mahdollista lyhennettä.
   2.   Jos 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhdistys tai järjestö sääntelee ammattia vastaanottavassa jäsenvaltiossa, jäsenvaltioiden kansalaiset saavat käyttää kyseisen järjestön tai yhdistyksen antamaa ammattinimikettä tai sen lyhennettä ainoastaan, jos he todistavat olevansa järjestön tai yhdistyksen jäseniä.
   Jos yhdistys tai järjestö edellyttää jäsenyyden saamiseksi tiettyä pätevyyttä, se voi soveltaa tätä vaatimustaan ainoastaan tässä direktiivissä säädetyin edellytyksin muiden jäsenvaltioiden kansalaisiin, joilla on ammattipätevyys.
   IV OSASTO
   AMMATIN HARJOITTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT
   53 artikla
   Kielitaito
   Ammattipätevyyden tunnustamisen edunsaajilla on oltava sellainen kielitaito, jota tarvitaan heidän ammattinsa harjoittamiseksi vastaanottavassa jäsenvaltiossa.
   54 artikla
   Tutkintonimikkeen käyttö
   Vastaanottavan jäsenvaltion on huolehdittava, että asianomaisille annetaan oikeus käyttää kotijäsenvaltion tutkintonimikettä tai tarvittaessa sen lyhennettä kotijäsenvaltion kielellä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 ja 52 artiklan soveltamista. Vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia, että nimikkeen jäljessä on mainittava sen antaneen laitoksen tai tutkintolautakunnan nimi ja osoite. Siinä tapauksessa, että kotijäsenvaltion tutkintonimike voidaan vastaanottavassa jäsenvaltiossa sekoittaa nimikkeeseen, joka vastaanottavassa valtiossa edellyttää lisäkoulutusta, jota edunsaaja ei ole suorittanut, vastaanottava jäsenvaltio voi vaatia edunsaajaa käyttämään kotijäsenvaltion tutkintonimikettä sopivassa muodossa, jonka vastaanottava jäsenvaltio määrää.
   55 artikla
   Sairausvakuutuslaitoksen antama hyväksyntä
   Jäsenvaltioiden, jotka asettavat alueellaan ammattipätevyyden hankkineille vaatimuksen, jonka mukaan sairausvakuutuslaitoksen hyväksynnän edellytyksenä on valmistavan harjoittelujakson suorittaminen tai ammattikokemus, on vapautettava tästä vaatimuksesta toisessa jäsenvaltiossa hankittua lääkärin ja hammaslääkärin ammattipätevyyttä osoittavien asiakirjojen haltijat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 1 kohdan ja 6 artiklan ensimmäisen kohdan b alakohdan soveltamista.
   V OSASTO
   HALLINNOLLINEN YHTEISTYÖ JA TÄYTÄNTÖÖNPANOVALTA
   56 artikla
   Toimivaltaiset viranomaiset
   1.   Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja huolehdittava keskinäisestä avunannosta tämän direktiivin soveltamisen helpottamiseksi. Niiden on varmistettava, että vaihdettuja tietoja käsitellään luottamuksellisina.
   2.   Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja hakijaan kohdistetuista kurinpitotoimista tai tälle määrätyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista tai muista erityisistä vakavista seikoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat tämän direktiivin mukaiseen toiminnan harjoittamiseen, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY (24) ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (25) (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) tarkoitettua henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen.
   Kotijäsenvaltion on tarkistettava tietojen oikeellisuus, ja sen viranomaisten on päätettävä tarvittavien tutkimusten laadusta ja laajuudesta sekä ilmoitettava vastaanottavalle jäsenvaltiolle kaikista toimenpiteistä, joihin ne ryhtyvät ilmoitettujen tietojen johdosta.
   3.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2007 toimivaltaiset viranomaiset ja elimet, joilla on valtuudet antaa ja vastaanottaa muodollista pätevyyttä osoittavia asiakirjoja ja muita asiakirjoja tai tietoja, sekä ne viranomaiset ja elimet, joilla on valtuudet ottaa vastaan hakemuksia ja tehdä tässä direktiivissä tarkoitettuja päätöksiä, ja annettava ne viipymättä muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi.
   4.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 1 kohdassa tarkoitetun viranomaistoiminnan yhteensovittamisesta vastaava henkilö ja ilmoitettava nimityksestä muille jäsenvaltioille ja komissiolle.
   Yhteensovittamisesta vastaavien henkilöiden tehtävänä on

               a)

               edistää tämän direktiivin yhdenmukaista soveltamista;

               b)

               kerätä kaikki tämän direktiivin soveltamisen kannalta aiheelliset tiedot ja erityisesti tiedot, jotka koskevat säänneltyjen ammattien harjoittamiseen ryhtymisen edellytyksiä jäsenvaltioissa.

         Edellä b alakohdassa tarkoitetun tehtävän täyttämiseksi yhteensovittamisesta vastaavat henkilöt voivat käyttää 57 artiklassa tarkoitettujen yhteystahojen palveluja.
   57 artikla
   Yhteystahot
   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2007 yhteystaho, jonka tehtävänä on

               a)

               toimittaa kansalaisille ja muiden jäsenvaltioiden yhteystahoille kaikki aiheelliset tiedot tämän direktiivin mukaisesta ammattipätevyyden tunnustamisesta ja erityisesti ammatteja ja niiden harjoittamista koskevasta kansallisesta lainsäädännöstä, myös sosiaalilainsäädännöstä, sekä tarvittaessa ammattietiikkaan liittyvistä säännöistä;

               b)

               avustaa kansalaisia heille tämän direktiivin nojalla kuuluvien oikeuksien toteuttamisessa toimimalla tarvittaessa yhteistyössä muiden yhteystahojen ja vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

         Komission pyynnöstä yhteystahojen on ilmoitettava komissiolle b alakohdan nojalla käsiteltyjen tapausten tuloksesta kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asia saatetaan niiden käsiteltäväksi.
   58 artikla
   Ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä komitea
   1.   Komissiota avustaa ammattipätevyyden tunnustamista käsittelevä komitea, jäljempänä ”komitea”.
   2.   Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
   Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
   3.   Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
   59 artikla
   Kuuleminen
   Komissio varmistaa, että asianomaisia ammattiryhmiä edustavia asiantuntijoita kuullaan asianmukaisesti erityisesti 58 artiklassa tarkoitetun komitean työn yhteydessä, ja antaa komitealle perustellun kertomuksen näistä kuulemisista.
   VI OSASTO
   MUUT SÄÄNNÖKSET
   60 artikla
   Kertomukset
   1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 20 päivän lokakuuta 2007 jälkeen kahden vuoden välein kertomus käyttöön otetun järjestelmän soveltamisesta. Kyseisessä kertomuksessa on yleisten huomautusten lisäksi oltava tilastollinen yhteenveto tehdyistä päätöksistä ja selvitys tärkeimmistä tämän direktiivin soveltamiseen liittyvistä ongelmista.
   2.   Komissio laatii kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta joka viides vuosi 20 päivästä lokakuuta 2007 alkaen.
   61 artikla
   Poikkeuslauseke
   Jos jäsenvaltiolla on huomattavia ongelmia tämän direktiivin jonkin säännöksen soveltamisessa tietyillä aloilla, komissio tutkii näitä ongelmia yhdessä kyseisen jäsenvaltion kanssa.
   Komissio tekee tarvittaessa 58 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päätöksen, jossa jäsenvaltiolle annetaan määräajaksi lupa poiketa kyseisen säännöksen soveltamisesta.
   62 artikla
   Kumoaminen
   Kumotaan direktiivit 77/452/ETY, 77/453/ETY, 78/686/ETY, 78/687/ETY, 78/1026/ETY, 78/1027/ETY, 80/154/ETY, 80/155/ETY, 85/384/ETY, 85/432/ETY, 85/433/ETY, 89/48/ETY, 92/51/ETY, 93/16/ETY ja 1999/42/EY 20 päivästä lokakuuta 2007 alkaen. Viittauksia kumottuihin direktiiveihin pidetään viittauksina tähän direktiiviin, eikä kumoaminen vaikuta edellä mainittujen direktiivien perusteella annettuihin säädöksiin.
   63 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 20 päivänä lokakuuta 2007. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   64 artikla
   Voimaantulo
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

   65 artikla
   Osoitus
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 7 päivänä syyskuuta 2005.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BORRELL FONTELLES

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. CLARKE

      (1)  EYVL C 181 E, 30.7.2002, s. 183.

      (2)  EUVL C 61, 14.3.2003, s. 67.

      (3)  Euroopan parlamentin lausunto, annettu 11. helmikuuta 2004 (EUVL C 97 E, 22.4.2004, s. 230), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 21. joulukuuta 2004 (EUVL C 58 E, 8.3.2005, s. 1) ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 11. toukokuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). Neuvoston päätös, tehty 6. kesäkuuta 2005.

      (4)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1.

      (5)  EYVL L 19, 24.1.1989, s. 16, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/19/EY (EYVL L 206, 31.7.2001, s. 1).

      (6)  EYVL L 209, 24.7.1992, s. 25, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission päätöksellä 2004/108/EY (EUVL L 32, 5.2.2004, s. 15).

      (7)  EYVL L 201, 31.7.1999, s. 77.

      (8)  EYVL L 176, 15.7.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (9)  EYVL L 176, 15.7.1977, s. 8, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/19/EY.

      (10)  EYVL L 233, 24.8.1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (11)  EYVL L 233, 24.8.1978, s. 10, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (12)  EYVL L 362, 23.12.1978, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/19/EY.

      (13)  EYVL L 362, 23.12.1978, s. 7, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/19/EY.

      (14)  EYVL L 33, 11.2.1980, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (15)  EYVL L 33, 11.2.1980, s. 8, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2001/19/EY.

      (16)  EYVL L 223, 21.8.1985, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (17)  EYVL L 253, 24.9.1985, s. 34, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2001/19/EY.

      (18)  EYVL L 253, 24.9.1985, s. 37, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (19)  EYVL L 165, 7.7.1993, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

      (20)  EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.

      (21)  EYVL L 78, 26.3.1977, s. 17, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (22)  EYVL L 77, 14.3.1998, s. 36, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (23)  EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/66/EY (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 35).

      (24)  EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003.

      (25)  EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37.

      LIITE I
      Luettelo ammatillisista yhdistyksistä ja järjestöistä, jotka täyttävät 3 artiklan 2 kohdan edellytykset
      IRLANTI (1)

                  1.

                  The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2)

                  2.

                  The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (1)

                  3.

                  The Association of Certified Accountants (1)

                  4.

                  Institution of Engineers of Ireland

                  5.

                  Irish Planning Institute

            YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

                  1.

                  Institute of Chartered Accountants in England and Wales

                  2.

                  Institute of Chartered Accountants of Scotland

                  3.

                  Institute of Chartered Accountants in Ireland

                  4.

                  Chartered Association of Certified Accountants

                  5.

                  Chartered Institute of Loss Adjusters

                  6.

                  Chartered Institute of Management Accountants

                  7.

                  Institute of Chartered Secretaries and Administrators

                  8.

                  Chartered Insurance Institute

                  9.

                  Institute of Actuaries

                  10.

                  Faculty of Actuaries

                  11.

                  Chartered Institute of Bankers

                  12.

                  Institute of Bankers in Scotland

                  13.

                  Royal Institution of Chartered Surveyors

                  14.

                  Royal Town Planning Institute

                  15.

                  Chartered Society of Physiotherapy

                  16.

                  Royal Society of Chemistry

                  17.

                  British Psychological Society

                  18.

                  Library Association

                  19.

                  Institute of Chartered Foresters

                  20.

                  Chartered Institute of Building

                  21.

                  Engineering Council

                  22.

                  Institute of Energy

                  23.

                  Institution of Structural Engineers

                  24.

                  Institution of Civil Engineers

                  25.

                  Institution of Mining Engineers

                  26.

                  Institution of Mining and Metallurgy

                  27.

                  Institution of Electrical Engineers

                  28.

                  Institution of Gas Engineers

                  29.

                  Institution of Mechanical Engineers

                  30.

                  Institution of Chemical Engineers

                  31.

                  Institution of Production Engineers

                  32.

                  Institution of Marine Engineers

                  33.

                  Royal Institution of Naval Architects

                  34.

                  Royal Aeronautical Society

                  35.

                  Institute of Metals

                  36.

                  Chartered Institution of Building Services Engineers

                  37.

                  Institute of Measurement and Control

                  38.

                  British Computer Society

         (1)  Irlannin kansalaiset ovat myös seuraavien Yhdistyneen kuningaskunnan yhdistysten ja järjestöjen jäseniä:

                  Institute of Chartered Accountants in England and Wales

                  Institute of Chartered Accountants of Scotland

                  Institute of Actuaries

                  Faculty of Actuaries

                  The Chartered Institute of Management Accountants

                  Institute of Chartered Secretaries and Administrators

                  Royal Town Planning Institute

                  Royal Institution of Chartered Surveyors

                  Chartered Institute of Building.

         (2)  Koskee ainoastaan tilintarkastusta.

      LIITE II
      Luettelo 11 artiklan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetuista koulutusaloista, joilla on erikoisrakenne
      1.   Terveydenhuollon ja lastenhoidon avustavan henkilöstön koulutus
      Seuraava koulutus:
      Saksassa:

                  —

                  sairaanhoitaja — lasten sairaanhoito (”Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”)

                  —

                  lääkintävoimistelija (”Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”) (1)

                  —

                  toimintaterapeutti/työterapeutti (”Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”)

                  —

                  puheterapeutti (”Logopäde/Logopädin”)

                  —

                  ortoptisti (”Orthoptist(in)”)

                  —

                  valtion hyväksymä lastenhoitaja (”Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”)

                  —

                  valtion hyväksymä kuntoutusohjaaja (”Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”)

                  —

                  laboratorioapulainen (”medizinisch-technische(r) Laboratoriums-Assistent(in)”)

                  —

                  röntgenapulainen (”medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”)

                  —

                  funktionaalisen diagnostiikan alan avustaja (”medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”)

                  —

                  eläinlääkintäavustaja (”veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”)

                  —

                  ravitsemusavustaja (”Diätassistent(in)”)

                  —

                  tekninen apteekkiapulainen (”Pharmazieingenieur”), koulutus hankittu ennen 31 päivää maaliskuuta 1994 entisessä Saksan demokraattisessa tasavallassa tai uusien osavaltioiden (Länder) alueella

                  —

                  sairaanhoitaja — psykiatrinen hoito (”Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”)

                  —

                  puheterapeutti (”Sprachtherapeut(in)”).

            Tšekissä:

                  —

                  hoitoalan avustava henkilö (”Zdravotnický asistent”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta keskiasteen terveydenhuolto-oppilaitoksessa, ja päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon.

                  —

                  ravitsemusalan avustava henkilö (”Nutriční asistent”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta keskiasteen terveydenhuolto-oppilaitoksessa, ja päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon.
      Italiassa:

                  —

                  hammasteknikko (”odontotecnico”)

                  —

                  optikko (”ottico”).

            Kyproksessa:

                  —

                  hammasteknikko (”οδοντοτεχνίτης”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta, joka käsittää vähintään kuusi vuotta peruskoulutusta, kuusi vuotta keskiasteen koulutusta ja kaksi vuotta korkea-asteen ammatillista koulutusta; koulutusta täydentää vuoden ammattikokemus.

                  —

                  optikko (”τεχνικός oπτικός”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta, joka käsittää vähintään kuusi vuotta peruskoulutusta, kuusi vuotta keskiasteen koulutusta ja kaksi vuotta korkea-asteen koulutusta; koulutusta täydentää vuoden ammattikokemus.
      Latviassa:

                  —

                  hammashoitaja (”zobārstniecības māsa”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta, joka käsittää vähintään kymmenen vuotta yleissivistävää koulutusta ja kaksi vuotta terveydenhuoltoalan ammatillista koulutusta; koulutusta täydentää kolmen vuoden ammattikokemus, jonka lopussa tulee suorittaa hyväksytysti koe erikoistumistodistuksen saamiseksi.

                  —

                  biolääketieteen laborantti (”biomedicīnas laborants”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kymmenen vuotta yleissivistävää koulutusta ja kaksi vuotta terveydenhuoltoalan ammatillista koulutusta; koulutusta täydentää kahden vuoden ammattikokemus, jonka lopussa tulee suorittaa hyväksytysti koe erikoistumistodistuksen saamiseksi.

                  —

                  hammasteknikko (”zobu tehniķis”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kymmenen vuotta yleissivistävää koulutusta ja kaksi vuotta terveydenhuoltoalan ammatillista koulutusta; koulutusta täydentää kahden vuoden ammattikokemus, jonka lopussa tulee suorittaa hyväksytysti koe erikoistumistodistuksen saamiseksi.

                  —

                  fysioterapeuttia avustava henkilö (”fizioterapeita asistents”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta, joka käsittää vähintään kymmenen vuotta yleissivistävää koulutusta ja kolme vuotta terveydenhuoltoalan ammatillista koulutusta; koulutusta täydentää kahden vuoden ammattikokemus, jonka lopussa tulee suorittaa hyväksytysti koe erikoistumistodistuksen saamiseksi.
      Luxemburgissa:

                  —

                  röntgenapulainen (”assistant(e) technique médical(e) en radiologie”)

                  —

                  laboratorioapulainen (”assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”)

                  —

                  sairaanhoitaja — psykiatrinen hoito (”infirmier/ière psychiatrique”)

                  —

                  lääkintäapulainen — kirurgia (”assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”)

                  —

                  sairaanhoitaja — lasten sairaanhoito (”infirmier/ière puériculteur/trice”)

                  —

                  sairaanhoitaja — anestesiasairaanhoito (”infirmier/ière anesthésiste”)

                  —

                  hieroja (”masseur/euse diplômé(e)”)

                  —

                  lastentarhanopettaja (”éducateur/trice”).

            Alankomaissa:

                  —

                  eläinlääkintäavustaja (”dierenartsassistent”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta ja käsittää:

                  i)

                  vähintään kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla, tai

                  ii)

                  vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa, tai

                  iii)

                  vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa, tai

                  iv)

                  eläinlääkintäavustajan (”dierenartsassistent”) osalta kolme vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa ammatillista koulutusta (”MBO”-ohjelma) tai vaihtoehtoisesti kolme vuotta oppisopimusjärjestelmässä (”LLW”) annettavaa koulutusta, jotka molemmat päättyvät loppututkintoon.

            Itävallassa:

                  —

                  erityinen lasten ja nuorten hoidon peruskoulutus (”spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”)

                  —

                  erityinen psykiatrisen terveyden- ja sairaanhoidon peruskoulutus (”spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”)

                  —

                  piilolasioptikko (”Kontaktlinsenoptiker”)

                  —

                  jalkojenhoitaja (”Fuβpfleger”)

                  —

                  kuulolaitteiden tekijä (”Hörgeräteakustiker”)

                  —

                  kemikaliotuotteiden myyjä (”Drogist”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta, ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, joka päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita.

                  —

                  hieroja (”Masseur”)

            Koulutus kestää yhteensä 14 vuotta, ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen viisivuotinen koulutus, joka käsittää kaksi vuotta oppisopimuskoulutusta, kaksivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson ja yksivuotisen koulutusjakson, ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita.

                  —

                  lastentarhanopettaja (”Kindergärtner/in”)

                  —

                  lastenhoitaja (”Erzieher”)

            Koulutus kestää yhteensä 13 vuotta ja käsittää viisi vuotta erikoisoppilaitoksessa annettavaa ja loppututkintoon päättyvää ammatillista koulutusta.
      Slovakiassa:

                  —

                  tanssialasta vastaava opettaja taidealan perusoppilaitoksissa (”učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 14,5 vuotta, joka käsittää kahdeksan vuotta peruskoulutusta, neljä vuotta keskiasteen koulutusta erityisoppilaitoksessa ja viisi lukukautta tanssipedagogiikan opintoja.

                  —

                  opettaja erityisoppilaitoksissa ja sosiaalipalvelulaitoksissa (”vychovávatel' v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta, joka käsittää 8—9 vuotta peruskoulutusta, neljä vuotta keskiasteen koulutusta kasvatustieteellisessä oppilaitoksessa tai jossain muussa keskiasteen oppilaitoksessa ja kaksi vuotta täydentäviä osa-aikaisia kasvatustieteen opintoja.
      2.   Teknikkokoulutus (”Mester/Meister/Maître”), joka sisältää niitä käsiteollisuusalan ammatteja koskevan koulutuksen, jotka eivät sisälly tämän direktiivin III osaston II lukuun
      Seuraava koulutus:
      Tanskassa:

                  —

                  optikko (”optometrist”)

            Koulutus kestää yhteensä 14 vuotta, ja siihen sisältyy viisi vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kahden ja puolen vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”.

                  —

                  apuneuvoteknikko (”ortopædimekaniker”)

            Koulutus kestää yhteensä kaksitoista ja puoli vuotta, ja siihen sisältyy kolme ja puoli vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kuuden kuukauden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”.

                  —

                  erityisjalkineiden valmistaja (”ortopædiskomager”)

            Koulutus kestää yhteensä kolmetoista ja puoli vuotta, ja siihen sisältyy neljä ja puoli vuotta ammatillista koulutusta, joka käsittää kahden vuoden teoreettisen koulutuksen ammatillisessa oppilaitoksessa ja kahden ja puolen vuoden käytännön koulutuksen työpaikalla, ja päättyy ammattiin liittyvään hyväksyttyyn tutkintoon ja antaa oikeuden käyttää nimikettä ”Mester”.
      Saksassa:

                  —

                  optikko (”Augenoptiker”)

                  —

                  hammasteknikko (”Zahntechniker”)

                  —

                  kirurgisten tukien valmistaja (”Bandagist”)

                  —

                  kuulolaitteiden tekijä (”Hörgeräte-Akustiker”)

                  —

                  apuneuvoteknikko (”Orthopädiemechaniker”)

                  —

                  erityisjalkineiden valmistaja (”Orthopädieschuhmacher”).

            Luxemburgissa:

                  —

                  optikko (”opticien”)

                  —

                  hammasteknikko (”mécanicien dentaire”)

                  —

                  kuulolaitteiden tekijä (”audioprothésiste”)

                  —

                  apuneuvoteknikko / kirurgisten tukien valmistaja (”mécanicien orthopédiste / bandagiste”)

                  —

                  erityisjalkineiden valmistaja (”orthopédiste-cordonnier”)

            Koulutus kestää yhteensä 14 vuotta, ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen, osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa suoritettu vähintään viisivuotinen koulutus, joka päättyy loppututkintoon, jonka suorittaminen on edellytys ammattitoiminnan harjoittamiseen ja siihen liittyvien tehtävien suorittamiseen joko itsenäisenä ammatinharjoittajana tai palkattuna työntekijänä.
      Itävallassa:

                  —

                  kirurgisten tukien valmistaja (”Bandagist”)

                  —

                  korsetintekijä (”Miederwarenerzeuger”)

                  —

                  optikko (”Optiker”)

                  —

                  erityisjalkineiden valmistaja (”Orthopädieschuhmacher”)

                  —

                  apuneuvoteknikko (”Orthopädietechniker”)

                  —

                  hammasteknikko (”Zahntechniker”)

                  —

                  puutarhuri (”Gärtner”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 14 vuotta, ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään viisivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain työpaikalla ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja vähintään kaksivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson, ja päättyy mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia, kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä ”Meister”.
      maatalouden ja metsätalouden teknikkokoulutus, erityisesti:

                  —

                  maanviljelyteknikko (”Meister in der Landwirtschaft”)

                  —

                  maatalousteknikko (”Meister in der ländlichen Hauswirtschaft”)

                  —

                  puutarhateknikko (”Meister im Gartenbau”)

                  —

                  puutarhanviljelyteknikko (”Meister im Feldgemüsebau”)

                  —

                  hedelmänviljely- ja hedelmänkäsittelyteknikko (”Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”)

                  —

                  viiniviljely- ja viinintuotantoteknikko (”Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”)

                  —

                  meijeritalousteknikko (”Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”)

                  —

                  hevostalousteknikko (”Meister in der Pferdewirtschaft”)

                  —

                  kalatalousteknikko (”Meister in der Fischereiwirtschaft”)

                  —

                  siipikarjatalousteknikko (”Meister in der Geflügelwirtschaft”)

                  —

                  mehiläishoitoteknikko (”Meister in der Bienenwirtschaft”)

                  —

                  metsätalousteknikko (”Meister in der Forstwirtschaft”)

                  —

                  metsänkasvatus- ja metsänhoitoteknikko (”Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”)

                  —

                  maatalouden varastointiteknikko (”Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta, ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen vähintään kuusivuotinen koulutus, joka käsittää vähintään kolme vuotta oppisopimuskoulutusta osittain alan yrityksissä ja osittain ammatillisessa oppilaitoksessa ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelujakson, ja päättyy ammattiin liittyvään mestaritutkintoon, joka antaa oikeuden kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita ja käyttää nimikettä ”Meister”.
      Puolassa:

                  —

                  ammatillisen koulutuksen ammattiaineen opettaja (”Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”),

            joka vastaa kestoltaan seuraavaa koulutusta:

                  i)

                  kahdeksan vuoden peruskoulutus ja viiden vuoden ammatillinen keskiasteen koulutus tai vastaava keskiasteen koulutus soveltuvalta alalta, jota täydentää pedagogiikan kurssi, jonka kokonaiskesto on vähintään 150 tuntia, työturvallisuuden ja työhygienian kurssi sekä kahden vuoden ammattikokemus ammatista, jonka opetuksen parissa henkilö tulee työskentelemään, tai

                  ii)

                  kahdeksan vuoden peruskoulutus ja viiden vuoden keskiasteen ammatillinen koulutus sekä tutkintotodistus pedagogisesta teknillisestä korkea-asteen oppilaitoksesta, tai

                  iii)

                  kahdeksan vuoden peruskoulutus ja 2—3 vuoden ammatillinen keskiasteen peruskoulutus ja vähintään kolmen vuoden ammattikokemus, mistä on osoituksena kyseisen ammatin tutkintotodistus; koulutusta täydentää pedagogiikan kurssi, jonka kokonaiskesto on vähintään 150 tuntia.

            Slovakiassa:

                  —

                  ammatillisen koulutuksen maisteri (”majster odbornej výchovy”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, ja siihen sisältyy kahdeksan vuoden peruskoulutus, neljän vuoden ammattikoulutus (päätökseen saatettu ammatillinen keskiasteen koulutus ja/tai oppisopimuskoulutus soveltuvassa (samanlaisessa) ammattikoulutuksessa tai oppisopimuskurssilla), yhteensä vähintään kolmen vuoden ammattikokemus alalta, jolla koulutus tai oppisopimuskoulutus on saatettu päätökseen, sekä täydentävät pedagogiikan opinnot kasvatustieteellisessä tiedekunnassa tai teknillisessä yliopistossa, tai päätökseen saatetut keskiasteen koulutus ja oppisopimuskoulutus soveltuvassa (samanlaisessa) ammattikoulutuksessa tai oppisopimuskurssilla, yhteensä vähintään kolmen vuoden ammattikokemus alalta, jolla koulutus tai oppisopimuskoulutus on saatettu päätökseen, sekä täydentävät pedagogiikan opinnot kasvatustieteellisessä tiedekunnassa, tai 1 päivään syyskuuta 2005 mennessä erityispedagogiikan alan erityiskoulutus, jota annetaan ammatillisen koulutuksen maistereiden erityisoppilaitoksissa, ilman täydentäviä pedagogiikan opintoja.
      3.   Merenkulkualan koulutus

                  a)

                  Merikuljetukset

            Seuraava koulutus:
      Tšekissä:

                  —

                  kansimies (”palubní asistent”)

                  —

                  komentosiltavahdin vahtipäällikkö (”námořní poručík”)

                  —

                  yliperämies (”první palubní důstojník”)

                  —

                  päällikkö (”kapitán”)

                  —

                  konemestaria avustava henkilö (”strojní asistent”)

                  —

                  vahtikonemestari (”strojní důstojník”)

                  —

                  ensimmäinen konemestari (”druhý strojní důstojník”)

                  —

                  konepäällikkö (”první strojní důstojník”)

                  —

                  laivasähköasentaja (”elektrotechnik”)

                  —

                  sähkömestari (”elektrodůstojník”)

            Tanskassa:

                  —

                  merikapteeni (”skibsfører”)

                  —

                  yliperämies (”overstyrmand”)

                  —

                  perämies, vahtiperämies (”enestyrmand, vagthavende styrmand”)

                  —

                  vahtiperämies (”vagthavende styrmand”)

                  —

                  konepäällikkö (”maskinchef”)

                  —

                  ensimmäinen konemestari (”1. maskinmester”)

                  —

                  ensimmäinen konemestari / päivystävä konemestari (”1. maskinmester / vagthavende maskinmester”)

            Saksassa:

                  —

                  kapteeni, suuri rannikkoalus (”Kapitän AM”)

                  —

                  kapteeni, rannikkoalus (”Kapitän AK”)

                  —

                  perämies, suuri rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier AMW”)

                  —

                  perämies, rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier AKW”)

                  —

                  konemestari, luokka C (”Schiffsbetriebstechniker CT — Leiter von Maschinenanlagen”)

                  —

                  koneenhoitaja, luokka C — konepäällikkö (”Schiffsmaschinist CMa — Leiter von Maschinenanlagen”)

                  —

                  konemestari, luokka C (”Schiffsbetriebstechniker CTW”)

                  —

                  koneenhoitaja, luokka C — yksin vastuussa oleva koneenhoitaja (”Schiffsmaschinist CMaW — Technischer Alleinoffizier”)

            Italiassa:

                  —

                  perämies (”ufficiale di coperta”)

                  —

                  konemestari (”ufficiale di macchina”)

            Latviassa:

                  —

                  laivan sähköinsinööri (”kuģu elektromehāniķis”)

                  —

                  jäähdytyskoneiston hoitaja (”kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”).

            Alankomaissa:

                  —

                  perämies, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) (”stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)”)

                  —

                  koneenhoitaja (”diploma motordrijver”)

                  —

                  VTS-virkailija (”VTS-functionaris”)

                  —

                  Tšekissä:

                              i)

                              kansimiehen osalta (”palubní asistent”)

                                          1.

                                          Vähintään 20 vuoden ikäinen henkilö.

                                          2.

                                                      a)

                                                      Merenkulkuakatemia tai merenkulkuopisto — merenkulkuosasto, molempien linjojen päätteeksi on täytynyt suorittaa ”maturitní zkouška” -tutkinto; ja hyväksytty vähintään kuuden kuukauden meripalvelu aluksilla opintojen aikana, tai

                                                      b)

                                                      Vähintään kahden vuoden hyväksytty meripalvelu aluksilla komentosiltavahtiin osallistuvana vahtimiehenä suorittavalla tasolla ja STCW (kansainvälinen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskeva yleissopimus) -koodin A-II/1 osastossa määritetyt pätevyysvaatimukset täyttävän hyväksytyn kurssin loppuun suorittaminen STCW-yleissopimuksen osapuolen merenkulkuakatemiassa tai merenkulkuopistossa ja tutkinnon suorittaminen MTC: n (Tšekin meriliikennekomitea) hyväksymälle tutkintolautakunnalle.

                              ii)

                              komentosiltavahdin vahtipäällikön osalta (”námořní poručík”)

                                          1.

                                          Hyväksytty vähintään kuuden kuukauden meripalvelu kannella avustavana henkilönä aluksilla, joiden bruttovetoisuus on vähintään 500, kun on kyseessä merenkulkuopistosta tai -akatemiasta valmistunut henkilö, tai, kun on kyseessä hyväksytyltä kurssilta valmistunut henkilö, vähintään vuoden meripalvelu, josta vähintään kuusi kuukautta komentosiltavahtiin osallistuvana vahtimiehenä.

                                          2.

                                          Asianmukaisesti täytetty ja merkinnöin varustettu aluksella tapahtuvaa harjoittelua koskeva seurantakirja kansioppilaiden (kadetti) osalta.

                              iii)

                              yliperämiehen osalta (”první palubní důstojník”)
                              Komentosiltavahdin vahtipäällikön pätevyyskirja aluksilla, joiden bruttovetoisuus on vähintään 500, ja vähintään 12 kuukauden hyväksytty meripalvelu kyseisessä asemassa.

                              iv)

                              päällikön osalta (”kapitán”)

                                          =

                                          Päällikön pätevyyskirja aluksilla, joiden bruttovetoisuus on 500—3 000.

                                          =

                                          Yliperämiehen pätevyyskirja aluksilla, joiden bruttovetoisuus on vähintään 3 000, ja vähintään kuuden kuukauden hyväksytty meripalvelu yliperämiehenä aluksilla, joiden bruttovetoisuus on vähintään 500, ja vähintään kuuden kuukauden hyväksytty meripalvelu yliperämiehenä aluksilla, joiden bruttovetoisuus on vähintään 3 000.

                              v)

                              konemestaria avustavan henkilön osalta (”strojní asistent”)

                                          1.

                                          Vähintään 20 vuoden ikäinen henkilö.

                                          2.

                                          Merenkulkuakatemia tai merenkulkuopisto — laivakonetekniikkaosasto ja hyväksytty vähintään kuuden kuukauden meripalvelu aluksilla opintojen aikana.

                              vi)

                              vahtikonemestarin osalta (”strojní důstojník”)
                              Hyväksytty vähintään kuuden kuukauden meripalvelu konemestaria avustavana henkilönä, kun on kyseessä merenkulkuakatemiasta tai -opistosta valmistunut henkilö.

                              vii)

                              ensimmäisen konemestarin osalta (”druhý strojní důstojník”)
                              Hyväksytty vähintään 12 kuukauden meripalvelu toisena konemestarina pääkuljetuskoneistoteholtaan vähintään 750 kW: n aluksilla.

                              viii)

                              konepäällikön osalta (”první strojní důstojník”)
                              Asianmukainen todistus työskentelystä ensimmäisenä konemestarina pääkuljetuskoneistoteholtaan vähintään 3 000 kW: n aluksilla ja vähintään kuuden kuukauden hyväksytty meripalvelu kyseisessä asemassa.

                              ix)

                              laivasähköasentajan osalta (”elektrotechnik”)

                                          1.

                                          Vähintään 18 vuoden ikäinen henkilö.

                                          2.

                                          Merenkulkuakatemia tai muu akatemia — sähkötekniikan suuntautumisvaihtoehto, sähkötekniikanalan teknillinen opisto tai koulu; kaikkien linjojen päätteeksi on täytynyt suorittaa ”maturitní zkouška” -tutkinto; lisäksi vaaditaan vähintään 12 kuukauden hyväksytty harjoittelu sähkötekniikan alalla.

                              x)

                              sähkömestarin osalta (”elektrodůstojník”)

                                          1.

                                          Merenkulkuakatemia tai -opisto — laivasähkötekniikan suuntautumisvaihtoehto, muu sähkötekniikanalan akatemia tai keskiasteen oppilaitos; kaikkien linjojen päätteeksi on täytynyt suorittaa ”maturitní zkouška” -tutkinto tai valtiollinen koe.

                                          2.

                                          Hyväksytty vähintään 12 kuukauden meripalvelu laivasähköasentajana, kun on kyseessä akatemiasta tai opistosta valmistunut henkilö, ja vähintään 24 kuukauden meripalvelu, kun on kyseessä keskiasteen oppilaitoksesta valmistunut henkilö.

                  —

                  Tanskassa yhdeksän vuoden perusasteen koulutus sekä perusopinnot ja/tai 17—36 kuukautta kestävä työskentely merellä, jota täydennetään:

                              i)

                              vahtiperämiehen osalta yksivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella

                              ii)

                              muiden osalta kolmivuotisella ammattiin perehdyttävällä erikoiskoulutuksella.

                  —

                  Saksassa yhteensä 14—18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella.

                  —

                  Latviassa

                              i)

                              laivan sähköinsinöörin osalta (”kuģu elektromehāniķis”)

                                          1.

                                          Vähintään 18 vuotta täyttänyt henkilö.

                                          2.

                                          Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta ja 6 kuukautta, ja siihen sisältyy vähintään 9 vuotta peruskoulutusta ja vähintään 3 vuotta ammatillista koulutusta. Lisäksi vaaditaan meripalvelua vähintään 6 kuukautta laivansähkömiehenä tai laivan sähköinsinöörin avustajana laivoilla, joiden generaattorin teho on yli 750 kW. Ammatillisen koulutuksen päättää liikenneministeriön hyväksymän koulutusohjelman mukainen toimivaltaisen viranomaisen järjestämä erityiskoe.

                              ii)

                              jäähdytyskoneiston hoitajan osalta (”kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”)

                                          1.

                                          Vähintään 18 vuotta täyttänyt henkilö.

                                          2.

                                          Koulutus kestää yhteensä vähintään 13 vuotta, ja siihen sisältyy vähintään 9 vuotta peruskoulutusta ja vähintään 3 vuotta ammatillista koulutusta. Lisäksi vaaditaan meripalvelua vähintään 12 kuukautta jäähdytysinsinöörin avustajana. Ammatillisen koulutuksen päättää liikenneministeriön hyväksymän koulutusohjelman mukainen toimivaltaisen viranomaisen järjestämä erityiskoe.

                  —

                  Italiassa yhteensä 13 vuoden koulutus, josta vähintään viisi vuotta on ammattiin perehdyttävää koulutusta, joka päättyy loppututkintoon ja jota tarvittaessa täydennetään työharjoittelulla.

                  —

                  Alankomaissa:

                              i)

                              perämiehen, rannikkoalus (sisältää täydennyskoulutuksen) (”stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)”) ja koneenhoitajan (”diploma motordrijver”) osalta 14 vuoden koulutus, josta vähintään kaksi vuotta suoritetaan ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa ja jota täydennetään kahdentoista kuukauden työelämään tutustumisella

                              ii)

                              VTS-virkailijan (”VTS-functionaris”) osalta yhteensä vähintään 15 vuoden koulutus, johon sisältyy vähintään kolmen vuoden korkeampi ammatillinen koulutus (”HBO”) tai opistotasoinen ammatillinen koulutus (”MBO”), joita seuraa kansallinen tai alueellinen erikoistumisjakso, johon sisältyy molemmissa tapauksissa vähintään 12 viikkoa teoreettista koulutusta, ja jotka molemmat päättyvät loppututkintoon,

                        ja koulutus tunnustetaan kansainvälisen STCW yleissopimuksen (Kansainvälinen merenkulkijoiden koulutusta, pätevyysasiakirjoja ja vahdinpitoa koskeva vuoden 1978 yleissopimus) mukaiseksi.

                  b)

                  Merikalastus

            Seuraava koulutus:
      Saksassa:

                  —

                  kapteeni, syvänmeren kalastus (”Kapitän BG/Fischerei”)

                  —

                  kapteeni, rannikkokalastus (”Kapitän BLK/Fischerei”)

                  —

                  perämies, syvänmeren alus (”Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei”)

                  —

                  perämies, rannikkoalus (”Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”)

            Alankomaissa:

                  —

                  perämies/konemestari V (”stuurman werktuigkundige V”)

                  —

                  konemestari IV, kalastusalus (”werktuigkundige IV visvaart”)

                  —

                  perämies IV, kalastusalus (”stuurman IV visvaart”)

                  —

                  perämies/konemestari VI (”stuurman werktuigkundige VI”)

            koulutukseen sisältyy:

                  —

                  Saksassa yhteensä 14—18 vuoden koulutus, johon sisältyvät kolmivuotiset ammatilliset perusopinnot ja yhden vuoden kestävä työskentely merellä, jota seuraa yksi- tai kaksivuotinen ammattiin perehdyttävä erikoiskoulutus täydennettynä tarvittaessa kahden vuoden merenkulkualan työelämään tutustumisella

                  —

                  Alankomaissa 13—15 vuoden koulutus, johon sisältyvät vähintään kaksivuotiset opinnot ammatillisessa erikoisoppilaitoksessa täydennettynä 12 kuukauden työelämään tutustumisella

            ja koulutus tunnustetaan Torremolinoksen sopimuksen mukaiseksi (kalastusalusten turvallisuutta koskeva kansainvälinen sopimus vuodelta 1977).
      4.   Teknisen alan koulutus
      Seuraava koulutus:
      Tšekissä:

                  —

                  hyväksytty teknikko, hyväksytty rakennusmestari (”autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”)

            Ammatillinen koulutus kestää vähintään yhdeksän vuotta, johon kuuluu neljän vuoden tekninen keskiasteen koulutus, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon (keskiasteen teknillisen oppilaitoksen tutkinto), ja viiden vuoden ammattikokemus ja sen päättävä pätevyyttä mittaava koe tiettyjä rakennustoimia koskevilta osin (säädös N:o 50/1976 Sb. (rakennuslaki) ja säädös N:o 360/1992 Sb.).

                  —

                  raideliikenteen kuljettaja (”fyzická osoba řídící drážní vozidlo”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, ja se sisältää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta ammatillista koulutusta, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon; koulutuksen päätteeksi suoritetaan valtiollinen koe ajoneuvojen käyttövoimasta.

                  —

                  raidetarkastusteknikko (”drážní revizní technik”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta kone- tai sähköalan keskiasteen oppilaitoksessa, ja päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon.

                  —

                  liikenneopettaja (”učitel autoškoly”)

            Henkilön tulee olla vähintään 24 vuoden ikäinen; koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta, joka painottuu liikenteeseen tai konealaan; koulutuksen päättää ”maturitní zkouška” -tutkinto.

                  —

                  valtion katsastusteknikko (”kontrolní technik STK”)

            Henkilön tulee olla vähintään 21 vuoden ikäinen; koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon. Koulutuksen lisäksi vaaditaan vähintään kahden vuoden tekniikan alan harjoittelu, ajokortti, puhdas rikosrekisteri ja loppuun saatettu valtion teknikoille suunnattu vähintään 120 tunnin erityiskoulutus sekä kokeen hyväksytty suorittaminen.

                  —

                  ajoneuvopäästötarkastusmekaanikko (”mechanik měření emisí”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon. Lisäksi hakijalta vaaditaan loppuun saatettu vähintään kolmen vuoden tekniikan alan harjoittelu ja ajoneuvopäästötarkastusmekaanikoille suunnattu vähintään kahdeksan tunnin erityiskoulutus sekä kokeen hyväksytty suorittaminen.

                  —

                  laivuri, luokka I (”kapitán I. třídy”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta, ja se sisältää kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja kolme vuotta ammatillista koulutusta, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon; koulutus päättyy tutkintoon, joka oikeuttaa pätevyyskirjaan. Ammatillisen koulutuksen lisäksi vaaditaan neljän vuoden ammattiharjoittelu, joka päättyy kokeeseen.

                  —

                  taidekäsityöksi luettavien monumenttien entisöinti (”restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel”)

            Koulutus kestää yhteensä 12 vuotta, mikäli siihen sisältyy täysi keskiasteen tekninen koulutus entisöintilinjalla; tai 10—12 vuoden opinnot soveltuvalla linjalla sekä viiden vuoden ammattikokemus, kun on kyseessä täysi keskiasteen tekninen koulutus, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon, tai kahdeksan vuoden ammattikokemus, kun on kyseessä keskiasteen tekninen koulutus, joka päättyy oppisopimuskoulutuksen loppukokeeseen.

                  —

                  taideteosten, jotka eivät ole monumentteja ja joita pidetään museoiden ja gallerioiden kokoelmissa, ja muiden kulttuurisesti arvokkaiden esineiden entisöinti (”restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty”)

            Koulutus kestää yhteensä 12 vuotta, jonka lisäksi vaaditaan viiden vuoden ammattikokemus, kun on kyseessä täysi keskiasteen tekninen koulutus entisöintilinjalla, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon.

                  —

                  jätehuoltaja (”odpadový hospodář”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, ja se sisältää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon, ja vähintään viiden vuoden kokemus jätehuoltoalalta viimeksi kuluneen 10 vuoden ajalta.

                  —

                  ylipanostaja (”technický vedoucí odstřelů”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta, joka päättyy ”maturitní zkouška” -tutkintoon.
      Koulutuksen lisäksi vaaditaan seuraavaa:
      kahden vuoden kokemus räjäyttäjänä (maanalaisissa töissä) tai yhden vuoden kokemus (pintaräjäytyksissä), joka käsittää kuusi kuukautta räjäyttäjän avustajana;
      100 tunnin teoreettinen ja käytännön koulutusjakso, jonka jälkeen kokeen suorittaminen asianomaiselle alueelliselle kaivosalan viranomaiselle;
      vähintään kuuden kuukauden ammattikokemus laajamittaisten räjäytystöiden suunnittelusta ja suorittamisesta;
      32 tunnin teoreettinen ja käytännön koulutusjakso, jonka jälkeen kokeen suorittaminen Tšekin kaivosalan viranomaiselle.
      Italiassa:

                  —

                  rakennusmittaaja (”geometra”)

                  —

                  maatalousneuvoja (”perito agrario”)

            Koulutus käsittää yhteensä vähintään 13 vuoden keskiasteen tekniset opinnot, joihin kuuluu kahdeksan vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen ja sen jälkeen suoritettava viisivuotinen keskiasteen koulutus, joka sisältää kolmivuotisen ammattiin suuntautuvan koulutuksen ja päättyy Technical Baccalaureat -tutkintoon ja jota tarvittaessa täydennetään:

                  i)

                  rakennusmittaajien osalta joko vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla ammattia harjoittavassa toimistossa tai viiden vuoden työkokemuksella

                  ii)

                  tai maatalousneuvojien osalta vähintään kaksivuotisella käytännön harjoittelujaksolla, jonka jälkeen suoritetaan valtion valvoma tutkinto.

            Latviassa:

                  —

                  veturinkuljettajan apulainen (”vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”)

            Vähintään 18 vuoden ikäinen henkilö. Koulutus kestää yhteensä vähintään 12 vuotta, joka käsittää vähintään kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja vähintään neljä vuotta keskiasteen ammatillista koulutusta. Koulutuksen päättää työnantajan järjestämä erillinen koe; toimivaltaisen viranomaisen viideksi vuodeksi antama todistus pätevyydestä.
      Alankomaissa:

                  —

                  oikeudenpalvelija (”gerechtsdeurwaarder”)

                  —

                  hammasproteesien tekijä (”tandprotheticus”)

            Koulutus käsittää:

                  i)

                  oikeudenpalvelijan (”gerechtsdeurwaarder”) osalta yhteensä 19 vuoden koulutuksen, joka sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan kahdeksan vuoden keskiasteen koulutuksen, johon kuuluu nelivuotinen, valtion valvomaan tutkintoon päättyvä tekninen koulutus ja jota täydennetään kolmivuotisella ammatin harjoittamiseen suuntautuvalla teoreettisella ja käytännön koulutuksella

                  ii)

                  hammasproteesien tekijän (”tandprotheticus”) osalta yhteensä vähintään 15 vuoden kokopäiväisen koulutuksen ja kolmen vuoden osapäiväisen koulutuksen, jotka sisältävät kahdeksan vuotta kestävän peruskoulutuksen, neljä vuotta kestävän yleissivistävän keskiasteen koulutuksen, kolmen vuoden ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu teoreettinen ja käytännön koulutus hammasteknikkona ja jota täydennetään kolmen vuoden osapäiväisellä hammasproteesien tekijän koulutuksella, joka päättyy loppututkintoon.

            Itävallassa:

                  —

                  metsänhoitaja (”Förster”)

                  —

                  tekninen neuvoja (”Technisches Büro”)

                  —

                  työvoimanvuokraaja (”Überlassung von Arbeitskräften — Arbeitsleihe”)

                  —

                  työnvälittäjä (”Arbeitsvermittlung”)

                  —

                  sijoitusneuvoja (”Vermögensberater”)

                  —

                  yksityisetsivä (”Berufsdetektiv”)

                  —

                  turvallisuusvalvoja (”Bewachungsgewerbe”)

                  —

                  kiinteistönvälittäjä (”Immobilienmakler”)

                  —

                  kiinteistönhoitaja (”Immobilienverwalter”)

                  —

                  rakennuttaja, urakoitsija (”Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”)

                  —

                  saatavien perintäasiamies (”Inkassobüro/Inkassoinstitut”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 15 vuotta, ja se sisältää kahdeksan vuotta kestävän oppivelvollisuuden suorittamisen ja sitä seuraavan vähintään viiden vuoden teknisen tai kaupallisen keskiasteen koulutuksen, joka päättyy tekniseen tai kaupalliseen matura-tason pätevyystutkintoon ja jota täydennetään vähintään kaksivuotisella koulutuksella ja harjoittelulla työpaikalla, ja päättyy ammattitutkintoon.

                  —

                  vakuutusneuvoja (”Berater in Versicherungsangelegenheiten”)

            Koulutus kestää 15 vuotta, ja siihen sisältyy koulutusohjelman mukainen kuusivuotinen koulutus, joka käsittää kolme vuotta oppisopimuskoulutusta ja kolmivuotisen ammatillisen harjoittelu- ja koulutusjakson ja päättyy loppututkintoon.

                  —

                  rakennusmestari / suunnittelu ja tekniset laskelmat (”Planender Baumeister”)

                  —

                  puuseppä / suunnittelu ja tekniset laskelmat (”Planender Zimmermeister”)

            Koulutus kestää yhteensä vähintään 18 vuotta, ja se sisältää vähintään yhdeksän vuotta kestävän ammatillisen koulutuksen, johon kuuluu neljän vuoden keskiasteen tekninen koulutus ja viisi vuotta ammatillista harjoittelua ja koulutusta, ja päättyy ammattitutkintoon, joka antaa oikeuden harjoittaa ammattia ja kouluttaa oppisopimusharjoittelijoita, siltä osin kuin kyseinen koulutus koskee oikeutta suunnitella rakennuksia ja suorittaa teknisiä laskelmia sekä rakennustyön valvontaa (”Maria Teresian erivapaus”).

                  —

                  yrityskirjanpitäjä (Gewerblicher Buchhalter) vuonna 1994 annetun Gewerbeordnung-lain nojalla (vuonna 1994 annettu kauppaa, käsiteollisuutta ja teollisuutta koskeva laki);

                  —

                  itsenäinen kirjanpitäjä (”Selbständiger Buchhalter”), vuonna 1999 annetun Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe -lain nojalla (vuonna 1999 annettu julkisen laskentatoimen alan ammatteja koskeva laki).

            Puolassa:

                  —

                  yleinen moottoriajoneuvon ajokelpoisuustestin katsastusasemalla suorittava teknikko (”Diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań”)

            Koulutus käsittää kahdeksan vuoden peruskoulutuksen ja viiden vuoden keskiasteen teknisen moottoriajoneuvoalan koulutuksen sekä kolmen vuoden kokemuksen huoltoasemalta tai korjaamolta; koulutus käsittää 51-tuntisen moottoriajoneuvokatsastuksen peruskoulutuksen; lisäksi vaaditaan pätevyyskokeen suorittaminen hyväksytysti.

                  —

                  moottoriajoneuvon ajokelpoisuustestin alueellisella katsastusasemalla suorittava teknikko (”Diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów”)

            Koulutus käsittää kahdeksan vuoden peruskoulutuksen ja viiden vuoden keskiasteen ammatillisen moottoriajoneuvoalan koulutuksen sekä neljän vuoden kokemuksen katsastusasemalta tai korjaamolta; koulutus käsittää 51-tuntisen moottoriajoneuvokatsastuksen peruslinjan; lisäksi vaaditaan pätevyyskokeen suorittaminen hyväksytysti.

                  —

                  moottoriajoneuvon ajokelpoisuustestin katsastusasemalla suorittava teknikko (”Diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”)

            Koulutus käsittää

                  i)

                  kahdeksan vuoden peruskoulutuksen ja viiden vuoden keskiasteen teknisen moottoriajoneuvoalan koulutuksen, jota täydentää neljän vuoden todistettu kokemus ajoneuvohuoltoasemalta tai korjaamolta, tai

                  ii)

                  kahdeksan vuoden peruskoulutus ja viiden vuoden keskiasteen ammatillinen, muu kuin moottoriajoneuvoalan erikoiskoulutus, jota täydentää kahdeksan vuoden todistettu kokemus ajoneuvokatsastusasemalta tai korjaamolta. Koulutus käsittää yhteensä 113 tunnin pituisen, päätökseen saatetun perus- ja erikoistumiskoulutuksen, jonka kutakin vaihetta on seurannut koe.

            Teknikoiden päätökseen saatetun koulutuksen tuntimäärä ja koulutusosioiden yleinen laajuus täsmennetään erikseen teknikoita koskevista yksityiskohtaisista vaatimuksista 28 päivänä marraskuuta 2002 annetussa infrastruktuuriministeriön asetuksessa (Virallinen lehti 2002, N:o 208, kohta 1769).

                  —

                  junanlähettäjä (”Dyżurny ruchu”)

            Koulutus käsittää kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja neljä vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta, joka on erikoistunut raideliikenteeseen, sekä 45 päivän pituisen, junanlähettäjän tehtävään valmistavan kurssin samoin kuin pätevyystutkinnon suorittamisen, tai kahdeksan vuotta peruskoulutusta ja viisi vuotta ammatillista keskiasteen koulutusta, joka on erikoistunut raideliikenteeseen, sekä 63 päivän pituisen junanlähettäjän tehtävään valmistavan kurssin, samoin kuin pätevyystutkinnon suorittamisen.
      5.   Yhdistyneessä kuningaskunnassa suoritettu ”National Vocational Qualifications” (kansalliset ammatilliset kelpoisuusehdot) tai ”Scottish Vocational Qualifications” (Skotlannissa sovellettavat ammatilliset kelpoisuusehdot) -järjestelmien mukainen koulutus:

                  —

                  hyväksytty eläintenhoitaja (”listed veterinary nurse”)

                  —

                  kaivossähköinsinööri (”mine electrical engineer”)

                  —

                  kaivoskoneinsinööri (”mine mechanical engineer”)

                  —

                  hammasterapeutti (”dental therapist”)

                  —

                  hammashuoltaja (”dental hygienist”)

                  —

                  silmäoptikko (”dispensing optician”)

                  —

                  kaivoksen turvallisuudesta vastaava henkilö (”mine deputy”)

                  —

                  sosiaalialan työntekijä — toimeentulotuki (”insolvency practitioner”)

                  —

                  laillistettu notaari — omaisuuden luovutus (”licensed conveyancer”)

                  —

                  yliperämies — rahti- ja matkustaja-alukset — rajoituksitta (”first mate — freight/passenger ships — unrestricted”)

                  —

                  ensimmäinen perämies — rahti- ja matkustaja-alukset — rajoituksitta (”second mate — freight/passenger ships — unrestricted”)

                  —

                  toinen perämies — rahti- ja matkustaja-alukset — rajoituksitta (”third mate — freight/passenger ships — unrestricted”)

                  —

                  perämies — rahti- ja matkustaja-alukset — rajoituksitta (”deck officer — freight/passenger ships — unrestricted”)

                  —

                  konemestari — rahti- ja matkustaja-alukset — rajoittamaton kaupankäyntialue (”engineer officer — freight/passenger ships — unlimited trading area”)

                  —

                  hyväksytty jätehuoltoalan tekninen työntekijä (”certified technically competent person in waste management”)

            Koulutus antaa kelpoisuuden, joka on hyväksytty ”National Vocational Qualifications, (NVQ)” (kansallisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmässä tai joka on hyväksytty Skotlannissa ”Scottish Vocational Qualifications” (skotlantilaisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmässä, ja joka kuuluu Yhdistyneen kuningaskunnan ”National Framework of Vocational Qualifications” -järjestelmän (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallisen järjestelmän) tasoille 3 ja 4.
      Nämä tasot määritellään seuraavasti:

                  —

                  Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta.

                  —

                  Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja resurssien jakaminen.

         (1)  Ammattinimike ”Krankengymnast(in)” on korvattu 1 päivästä kesäkuuta 1994 alkaen nimikkeellä ”Physiotherapeut(in)”. Tämän ammatin harjoittajat, jotka ovat saaneet tutkintotodistuksen ennen kyseistä päivää, voivat halutessaan käyttää edelleen nimikettä ”Krankengymnast(in)”.

      LIITE III
      Luettelo 13 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetusta säännellystä ammatillisesta koulutuksesta
      Yhdistyneessä kuningaskunnassa:
      Säännellyt koulutusalat, jotka antavat ”National Council for Vocational Qualifications” -toimielimen (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallinen neuvosto) hyväksymän ”National Vocational Qualifications”, (NVQ) (kansallisten ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmän mukaisen kelpoisuuden tai Skotlannissa ”Scottish Vocational Qualifications” (Skotlannissa sovellettavien ammatillisten kelpoisuusehtojen) -järjestelmän mukaisen kelpoisuuden, ja jotka kuuluvat Yhdistyneen kuningaskunnan ”National Framework of Vocational Qualifications” -järjestelmän (ammatillisten kelpoisuusehtojen kansallisen järjestelmän) tasoille 3 ja 4.
      Nämä tasot määritellään seuraavasti:

                  —

                  Taso 3: kelpoisuus moniin vaihteleviin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joista suurin osa on monimutkaisia ja tavanomaisesta poikkeavia. Usein vaaditaan huomattavaa vastuunottoa ja itsenäisyyttä sekä muiden valvontaa tai ohjausta.

                  —

                  Taso 4: kelpoisuus monenlaisiin teknisiin tai ammatillisiin työtehtäviin, joita suoritetaan useissa eri yhteyksissä ja joihin liittyy merkittävä henkilökohtainen vastuu ja itsenäisyys. Työhön liittyy usein myös vastuu muiden työstä ja resurssien jakaminen.

            Saksassa:
      Seuraavat säännellyt koulutusalat:

                  —

                  Säännellyt koulutusalat, jotka valmistavat teknisen apulaisen (”technische(r)/Assistent(in)”), kaupallisen avustajan (”kaufmännische(r)/Assistent(in)”) ja sosiaalialan ammatteihin (”soziale Berufe”) sekä valtion hyväksymän puhetaidon opettajan ammattiin (”staatlich geprüfter Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)”), joiden kesto on yhteensä vähintään 13 vuotta ja jotka edellyttävät keskiasteen opintojen (”mittlerer Bildungsabschluss”) suorittamista hyväksytysti ja jotka sisältävät:

                              i)

                              vähintään kolme vuotta (1) erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota mahdollisesti täydennetään yksi- tai kaksivuotisella loppututkintoon päättyvällä erikoistumisjaksolla, tai

                              ii)

                              vähintään kaksi ja puoli vuotta erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään kuuden kuukauden työelämään tutustumisella tai vähintään kuuden kuukauden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa, tai

                              iii)

                              vähintään kaksi vuotta erikoisoppilaitoksessa (”Fachschule”) annettavaa loppututkintoon päättyvää koulutusta, jota täydennetään vähintään yhden vuoden työelämään tutustumisella tai vähintään yhden vuoden ammattiin perehdyttävällä harjoittelulla hyväksytyssä laitoksessa.

                  —

                  Säännellyt koulutusalat valtion hyväksymän teknikon (”staatlich geprüfte(r) Techniker(in)”), kaupallisen alan (”Betriebswirt(in)”), suunnittelijan (”Gestalter(in)”) ja perheasiain hoitajan (”Familienpfleger(in)”) ammattiin, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät oppivelvollisuuden tai vastaavan koulutuksen suorittamista hyväksytysti (vähimmäiskesto yhdeksän vuotta) ja vähintään kolme vuotta kestävän ammattikoulun (”Berufsschule”) suorittamista, ja jotka sisältävät vähintään kahden vuoden ammattikokemuksen jälkeen vähintään kahden vuoden ajan kokopäiväistä koulutusta tai vastaavan pituisen osapäiväkoulutuksen.

                  —

                  Säännellyt koulutusalat ja säännellyt jatkokoulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät oppivelvollisuuden (vähimmäiskesto yhdeksän vuotta) tai ammatillisen koulutuksen (yleensä kolme vuotta) suorittamista hyväksytysti ja jotka sisältävät yleensä vähintään kaksi vuotta ammattikokemusta (useimmissa tapauksissa kolme vuotta) ja tutkinnon jatkokoulutuksen osana, jonka valmistelemiseksi suoritetaan yleensä täydentävää koulutusta joko samanaikaisesti ammattikokemuksen kanssa (vähintään 1 000 tuntia) tai päätoimisesti (vähintään vuosi).

            Saksan viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä tarkoitetuista koulutusaloista.
      Alankomaissa:

                  —

                  Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden yleissivistävän keskiasteen koulutuksen (”MAVO”) tai keskiasteen ammatillisen koulutuksen (”VBO”) tai korkeamman tasoisen yleissivistävän keskiasteen koulutuksen suorittamista hyväksytysti ja jotka edellyttävät loppututkintoon päättyviä kolmi- tai nelivuotisia opintoja opistotasoista ammatillista koulutusta antavassa oppilaitoksessa (”MBO”).

                  —

                  Säännellyt koulutusalat, joiden kesto on yhteensä vähintään 16 vuotta ja jotka edellyttävät kahdeksan vuoden peruskoulutuksen sekä neljän vuoden keskiasteen ammatillisen koulutuksen (”VBO”) tai korkeamman tasoisen yleissivistävän ylemmän keskiasteen koulutuksen suorittamista hyväksytysti ja jotka edellyttävät oppisopimusjärjestelmässä vähintään neljän vuoden ammatillista koulutusta, johon kuuluu vähintään yksi päivä teoreettista koulutusta oppilaitoksessa viikoittain ja muina päivinä käytännön koulutusta koulutuskeskuksessa tai yrityksessä ja joka päättyy toisen tai kolmannen tason tutkintoon.

            Alankomaiden viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä tarkoitetuista koulutusaloista.
      Itävallassa:

                  —

                  Koulutusalat opistotasoista ammatillista koulutusta antavissa oppilaitoksissa (”Berufsbildende Höhere Schulen”) ja opistotasoista maa- ja metsätalousalan koulutusta antavissa oppilaitoksissa (”Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten”), mukaan luettuna erityismuodot (”einschließlich der Sonderformen”), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.
                  Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta, ja niihin sisältyy viisi vuotta ammatillista koulutusta, joka päättyy loppututkintoon, jonka suorittaminen hyväksytysti on osoitus ammattipätevyydestä.

                  —

                  Koulutusalat mestarikouluissa (”Meisterschulen”), mestariluokilla (”Meisterklassen”), teollisissa mestarikouluissa (”Werkmeisterschulen”) tai rakennusalan kouluissa (”Bauhandwerkerschulen”), joiden rakenne ja taso on määritelty laeilla, asetuksilla ja hallinnollisilla määräyksillä.
                  Koulutusalat kestävät yhteensä vähintään 13 vuotta, ja niihin kuuluu yhdeksän vuoden oppivelvollisuuden suorittaminen, jota seuraa joko vähintään kolme vuotta ammatillista koulutusta erikoisoppilaitoksessa tai vähintään kolme vuotta koulutusta yrityksessä ja samanaikaisesti ammatillisessa oppilaitoksessa (”Berufsschule”), jotka molemmat päättyvät loppututkintoon ja joita täydennetään suorittamalla hyväksytysti vähintään yhden vuoden koulutus mestarikouluissa (”Meisterschulen”), mestariluokilla (”Meisterklassen”), teollisissa mestarikouluissa (”Werkmeisterschulen”) tai rakennusalan kouluissa (”Bauhandwerkerschulen”). Useimmissa tapauksissa kesto on yhteensä vähintään 15 vuotta, ja siihen kuuluvat työelämään tutustumisjaksot, jotka joko edeltävät koulutusta näissä oppilaitoksissa tai joiden yhteydessä osallistutaan koulutukseen osa-aikaisesti (vähintään 960 tuntia).

            Itävallan viranomaiset toimittavat komissiolle ja muille jäsenvaltioille luettelon tässä liitteessä tarkoitetuista koulutusaloista.

         (1)  Kolmen vuoden vähimmäiskestoa voidaan alentaa kahteen vuoteen, jos asianomaisella henkilöllä on kelpoisuus, joka on välttämätön yliopistoon pääsemiseksi (”Abitur”), eli kolmetoista vuotta aiempaa koulutusta, tai ”Fachhochschule”-kouluun pääsemiseksi (”Fachhochschulreife”), eli kaksitoista vuotta aiempaa koulutusta.

      LIITE IV
      17, 18 ja 19 artiklassa tarkoitettuihin ammattikokemusluokkiin liittyvät toiminnot
      Luettelo I
      Direktiiviin 64/427/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 69/77/ETY, sekä direktiiveihin 68/366/ETY ja 82/489/ETY sisältyvät pääryhmät
      1   Direktiivi 64/427/ETY

                  Pääryhmä

                  23

                  Tekstiilien valmistus

                  232

                  Villapohjaisten tekstiilien jalostus

                  233

                  Puuvillapohjaisten tekstiilien jalostus

                  234

                  Silkkipohjaisten tekstiilien jalostus

                  235

                  Pellava- ja hamppupohjaisten tekstiilien jalostus

                  236

                  Muiden tekstiilikuitujen jalostus (juutti, vulkaanikuidut jne.), köysien valmistus

                  237

                  Trikooneulosten valmistus

                  238

                  Tekstiilien viimeistely

                  239

                  Muu tekstiilituotteiden valmistus

                  Pääryhmä

                  24

                  Jalkineiden, vaatteiden ja vuodevaatteiden valmistus

                  241

                  Jalkineiden mekaaninen valmistus (lukuun ottamatta kumi- ja puujalkineita)

                  242

                  Jalkineiden valmistus käsityönä ja niiden korjaaminen

                  243

                  Vaatteiden valmistus (lukuun ottamatta turkiksia)

                  244

                  Patjojen ja vuodevaatteiden valmistus

                  245

                  Turkistuotteiden valmistus

                  Pääryhmä

                  25

                  Puu- ja korkkituotteiden valmistus (ei kuitenkaan huonekalujen valmistus puusta)

                  251

                  Puun sahaus ja teollinen käsittely

                  252

                  Puolivalmisteiden valmistus puusta

                  253

                  Palkit, puusepäntuotteet, parketit (sarjavalmistus)

                  254

                  Puupakkausten valmistus

                  255

                  Muiden puutuotteiden valmistus (ei kuitenkaan huonekalujen valmistus)

                  259

                  Olki-, korkki-, kori- ja punostuotteiden valmistus; harjojen valmistus

                  Pääryhmä

                  26

                  260 Huonekalujen valmistus puusta

                  Pääryhmä

                  27

                  Paperin ja paperituotteiden valmistus

                  271

                  Massan, paperin ja kartongin valmistus

                  272

                  Paperin ja kartongin jalostus, tuotteiden valmistus massasta

                  Pääryhmä

                  28

                  280 Kustantaminen, painaminen ja niihin liittyvät teollisuusalat

                  Pääryhmä

                  29

                  Nahan ja nahkatuotteiden valmistus

                  291

                  Parkitseminen

                  292

                  Nahka- ja keinonahkatuotteiden valmistus

                  ex pääryhmä

                  30

                  Kumin ja muovin, tekokuitujen ja tärkkelystuotteiden valmistus

                  301

                  Kumin ja asbestin jalostus

                  302

                  Muovin jalostus

                  303

                  Tekokuitujen valmistus

                  ex pääryhmä

                  31

                  Kemianteollisuus

                  311

                  Peruskemikaalien valmistus ja enemmän tai vähemmän jalostettujen kemikaalien valmistus

                  312

                  Teollisuus- ja maatalouskemikaalien erikoisvalmistus (mukaan luettuna ISIC-ryhmään 312 sisältyvä kasvis- tai eläinperäisten teollisuusrasvojen ja -öljyjen valmistus)

                  313

                  Kotitalous- ja toimistokemikaalien erikoisvalmistus (ei kuitenkaan lääkkeiden ja farmaseuttisten tuotteiden valmistus (ex ISIC-ryhmä 319))

                  Pääryhmä

                  32

                  320 Öljytuotteiden valmistus

                  Pääryhmä

                  33

                  Ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus

                  331

                  Rakennuskeramiikan valmistus

                  332

                  Lasin valmistus

                  333

                  Kivitavaran, posliinin, fajanssin ja tulenkestävien tuotteiden valmistus

                  334

                  Sementin, kalkin ja kipsin valmistus

                  335

                  Betoni- ja sementti- ja kipsituotteiden valmistus rakennustarkoituksiin

                  339

                  Kivituotteiden ja ei-metallisten mineraalituotteiden valmistus

                  Pääryhmä

                  34

                  Rautametallien ja muiden kuin rautametallien tuotanto ja alkujalostus

                  341

                  Terästeollisuus (EHTY:n perustamissopimuksen mukaisesti, mukaan luettuna integroidut terästeollisuuskoksaamot)

                  342

                  Teräsputkien valmistus

                  343

                  Langanveto, vetäminen, vanneteräksen valssaus, kylmämuovaus

                  344

                  Muiden kuin rautametallien tuotanto ja alkujalostus

                  345

                  Rautametallien ja muiden kuin rautametallien valu

                  Pääryhmä

                  35

                  Metallituotteiden valmistus (ei kuitenkaan koneiden ja kuljetusvälineiden valmistus)

                  351

                  Metallin takominen, puristaminen, muottiin takominen ja meistäminen

                  352

                  Metallin jatkojalostus, työstö ja päällystäminen

                  353

                  Metallirakenteiden valmistus

                  354

                  Kattiloiden, säiliöiden ja muiden peltituotteiden valmistus

                  355

                  Työkalujen ja täysvalmisteiden valmistus metallista sähkötarvikkeita lukuun ottamatta

                  359

                  Koneteollisuuteen liittyvät toiminnat

                  Pääryhmä

                  36

                  Muiden kuin sähkölaitteiden valmistus

                  361

                  Maatalouskoneiden ja -traktorien valmistus

                  362

                  Konttorikoneiden valmistus

                  363

                  Metallien työstökoneiden, työkalujen ja konetyövälineiden valmistus

                  364

                  Tekstiilikoneiden ja niiden tarvikkeiden valmistus, ompelukoneiden valmistus

                  365

                  Koneiden ja laitteiden valmistus elintarvike- ja kemianteollisuudelle ja niihin liittyvien alojen teollisuudelle

                  366

                  Laitteiden valmistus kaivoksiin, terästeollisuuteen ja valimoihin, maa- ja vesirakentamiseen sekä rakennustyöhön; nosto- ja käsittelylaitteiden valmistus

                  367

                  Siirtolaitteiden valmistus

                  368

                  Muiden erikoislaitteiden valmistus

                  369

                  Muiden ei-sähköisten koneiden ja laitteiden valmistus

                  Pääryhmä

                  37

                  Sähköisten koneiden ja tarvikkeiden valmistus

                  371

                  Sähköjohtojen ja -kaapelien valmistus

                  372

                  Sähköisten voimakoneiden (moottorien, generaattorien, muuntajien, katkaisimien, teollisuuden laitteistojen jne.) valmistus

                  373

                  Sähköisten käyttölaitteiden valmistus

                  374

                  Televiestintälaitteiden, laskimien, mittauslaitteiden ja lääkintälaitteiden valmistus

                  375

                  Sähkölaitteiden, radioiden, televisioiden sekä äänentallennus- ja -toistolaitteiden valmistus

                  376

                  Sähköisten kodinkoneiden valmistus

                  377

                  Lamppujen ja valaistuslaitteiden valmistus

                  378

                  Paristojen ja akkujen valmistus

                  379

                  Korjaus, kokoonpano ja tekninen asennustyö (sähkölaitteiden asennus)

                  ex pääryhmä

                  38

                  Kulkuneuvojen valmistus

                  383

                  Moottoriajoneuvojen ja niiden varaosien valmistus

                  384

                  Itsenäiset moottoriajoneuvojen, moottoripyörien ja polkupyörien korjaamot

                  385

                  Moottoripyörien, polkupyörien ja niiden varaosien valmistus

                  389

                  Muualle luokittelemattomien kulkuneuvojen valmistus

                  Pääryhmä

                  39

                  Muu valmistus

                  391

                  Tarkkuus-, mittaus- ja tarkkailulaitteiden valmistus

                  392

                  Lääkintä- ja kirurgisten välineiden sekä ortopediavälineiden (ei kuitenkaan ortopedisten jalkineiden) valmistus

                  393

                  Optiikka- ja valokuvausvälineiden valmistus

                  394

                  Kellojen valmistus ja korjaus

                  395

                  Jalokivikorujen ja muiden kultasepäntuotteiden valmistus sekä jalokivien hionta

                  396

                  Soitinten valmistus ja korjaus

                  397

                  Pelien, leikkikalujen ja urheiluvälineiden valmistus

                  399

                  Muu valmistus

                  Pääryhmä

                  40

                  Rakennustyö sekä maa- ja vesirakentaminen

                  400

                  Rakennustyö sekä maa- ja vesirakentaminen (ei erikoisalojen), purku

                  401

                  Talojen rakentaminen (asuinrakennukset ja muut)

                  402

                  Maa- ja vesirakentaminen: teiden, siltojen, rautateiden jne. rakentaminen

                  403

                  Rakennusasennus

                  404

                  Kunnostaminen

            2   Direktiivi 68/366/ETY

                  Pääryhmä

                  20A

                  200 Kasvi- ja eläinöljyjen ja -rasvojen valmistus

                  20B

                  Elintarviketeollisuus (lukuun ottamatta juomien valmistusta)

                  201

                  Teurastus, lihanjalostus ja lihan säilöntä

                  202

                  Meijerituotteiden valmistus

                  203

                  Hedelmien ja vihannesten säilöntä

                  204

                  Kalan ja muiden merestä saatavien tuotteiden säilöntä

                  205

                  Myllytuotteiden valmistus

                  206

                  Leipomotuotteiden, mukaan luettuna korppujen ja keksien valmistus

                  207

                  Sokerin valmistus

                  208

                  Kaakaon, suklaan ja makeisten valmistus

                  209

                  Muiden elintarvikkeiden valmistus

                  Pääryhmä

                  21

                  Juomateollisuus

                  211

                  Etyylialkoholin valmistus käymisteitse, hiivan ja tislattujen alkoholijuomien valmistus

                  212

                  Viinien ja muiden samankaltaisten ei-mallasjuomien valmistus

                  213

                  Oluen ja maltaiden valmistus

                  214

                  Terveysjuomien ja hiilihapollisten kivennäisvesien valmistus

                  ex 30

                  Kumin ja muovin, tekokuitujen sekä tärkkelystuotteiden valmistus

                  304

                  Tärkkelystuotteiden valmistus

            3   Direktiivi 82/489/ETY

                  Ex 855

                  Kauneushoitolat ja manikyristien toiminta, ei kuitenkaan jalkojenhoitotoiminta eikä kauneudenhoito- ja kampaamoalan ammatillisten oppilaitosten toiminta

            Luettelo II
      Direktiivien 75/368/ETY, 75/369/ETY ja 82/470/ETY pääryhmät
      1   Direktiivi 75/368/ETY(5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toiminta)

                  ex 04

                  Kalastus

                  043

                  Sisävesikalastus

                  ex 38

                  Kulkuneuvojen valmistus

                  381

                  Laivojen valmistus ja korjaus

                  382

                  Rautatiekaluston valmistus

                  386

                  Lentokoneiden valmistus (mukaan luettuna avaruuskaluston valmistus)

                  ex 71

                  Seuraaviin ryhmiin kuuluva liikennettä palveleva toiminta ja muu kuin liikennetoiminta

                  ex 711

                  Makuu- ja ravintolavaunupalvelut; rautatiekaluston huolto korjaamoilla; vaunujen siivous

                  ex 712

                  Kaupunki-, esikaupunki- ja kaukoliikenteen matkustajaliikenteen kaluston huolto

                  ex 713

                  Muun tieliikenteen matkustajaliikenteen kaluston (kuten autojen, linja-autojen ja taksien) huolto

                  ex 714

                  Tieliikenteen apurakenteiden (kuten teiden, tunnelien ja maksullisten siltojen, tavara-asemien, pysäköintialueiden sekä linja-auto- ja raitiovaunuvarikkojen) ylläpito ja huolto

                  ex 716

                  Sisävesiliikennettä palveleva toiminta (kuten vesiväylien, satamien ja muiden sisävesiliikenteen laitosten toimintaan ja huoltoon liittyvät palvelut, hinaus ja luotsaus satamissa, reimarointi, laivojen lastaus ja purku ja muut vastaavat toiminnat, kuten laivojen pelastuspalvelut, hinaus, kanoottihuoltamon pito)

                  73

                  Posti- ja teleliikenne

                  ex 85

                  Henkilökohtaiset palvelut

                  854

                  Pesulat ja pesulapalvelut, kemialliset pesulat

                  ex 856

                  Valokuvaamot: muotokuvaus ja kaupallinen valokuvaus, lukuun ottamatta toimittaja-valokuvaajan toimintaa

                  ex 859

                  Muualle luokittelemattomat henkilökohtaiset palvelut (yksinomaan rakennus- tai laitossiivous ja -huolto)

            2   Direktiivi 75/369/ETY (6 artikla: kun toimintaa pidetään teollisuus- tai pienteollisuusluonteisena)
      Seuraavien toimintojen liikkuva harjoittaminen:

                  a)

                  tavaroiden ostaminen ja myyminen:

                              —

                              kun sitä harjoittavat kulkukauppiaat, katukauppiaat tai kaupustelijat (ex ISIC-ryhmä 612)

                              —

                              kun sitä harjoitetaan kauppahalleissa muissa kuin kiinteissä rakennelmissa sekä toreilla.

                  b)

                  toiminnat, joita koskevissa jo toteutetuissa siirtymätoimenpiteissä nimenomaan suljetaan pois kyseisten toimintojen liikkuva harjoittaminen tai sitä ei mainita.

            3   Direktiivi 82/470/ETY (6 artiklan 1 ja 3 kohta)
      Tarkoitettuja toimintoja ovat etenkin:

                  —

                  matkustamisen tarkoituksesta riippumatta kaikenlainen matkojen ja matkakohteessa oleskelujen järjestäminen, myytäväksi tarjoaminen ja myyminen, suoraan tai välittäjänä, yksittäin tai suoritusten kokonaisuuksina (kuljetus, ateriat, majoitus, retket yms.) [2 artiklan B kohdan a alakohta]

                  —

                  toimiminen välittäjänä eri kuljetusmuotojen toimeksisaajien ja tavarantoimittajien tai -vastaanottajien välillä suorittaen erilaisia tähän liittyviä toimia:

                              aa)

                              tekemällä päämiestensä puolesta sopimuksia kuljetusten toimeksisaajien kanssa

                              bb)

                              valitsemalla päämiehelleen kannattavimpana pidettävä kuljetustapa, -yhtiö ja -reitti

                              cc)

                              huolehtimalla kuljetuksen teknisistä järjestelyistä (esimerkiksi kuljetuksen vaatimasta pakkaamisesta), suorittamalla kuljetukseen liittyviä erilaisia toimenpiteitä (esimerkiksi jäiden toimittaminen jäähdytettyihin tavaravaunuihin)

                              dd)

                              hoitamalla kuljetukseen liittyviä muodollisuuksia kuten rahtikirjojen laatimista; lastaamalla ja purkamalla lähetyksiä

                              ee)

                              sovittamalla yhteen kuljetuksen eri vaiheita, huolehtimalla lähetyksen kauttakulusta, jälleenlähettämisestä, uudelleenlastauksesta ja muista terminaalitoiminnoista

                              ff)

                              huolehtimalla sekä rahdista että kuljetuksen järjestämisestä ja kuljetusvälineiden hankkimisesta tavarantoimittajien tai -vastaanottajien lukuun:

                                          —

                                          kuljetusmaksujen laskeminen ja niiden tilityksen valvonta

                                          —

                                          tiettyjen toimien toteuttaminen pysyvästi tai tilapäisesti varustajan tai meriliikenteenharjoittajan nimissä ja lukuun (satamaviranomaisten, aluksen tavarantoimittajayritysten jne. kanssa)

                                    [2 artiklan A kohdan a, b tai d alakohdan mukaiset toiminnat].

            Luettelo III
      Direktiivit 64/222/ETY, 68/364/ETY, 68/368/ETY, 75/368/ETY, 75/369/ETY, 70/523/ETY ja 82/470/ETY
      1   Direktiivi 64/222/ETY

                  1.

                  Itsenäisten ammatinharjoittajien toiminta tukkukaupan alalla, lukuun ottamatta lääke- ja apteekkituotteiden, myrkyllisten tuotteiden ja patogeenien sekä hiilen tukkukauppaa (ex ISIC-ryhmä 611).

                  2.

                  Ammatillinen toiminta välittäjänä, jonka tehtävänä on yhden tai usean toimeksiannon nojalla valmistella tai tehdä kauppatoimia muiden nimissä ja lukuun.

                  3.

                  Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka muutoin kuin pysyvänä tehtävänään luo yhteyksiä sellaisten henkilöiden välille, jotka haluavat tehdä sopimuksia suoraan, valmistelee heidän kauppatoimiaan tai auttaa niiden tekemisessä.

                  4.

                  Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka tekee omissa nimissään kauppatoimia muiden lukuun.

                  5.

                  Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka toteuttaa muiden lukuun tukkutavaran huutokauppoja.

                  6.

                  Ammatillinen toiminta välittäjänä, joka kerää tilauksia ovelta ovelle -myynnillä.

                  7.

                  Yhden tai usean kauppa-, teollisuus- tai käsiteollisuusyrityksen palveluksessa palkallista työtä tekevän välittäjän ammatillisesti toteuttama palveluntarjoamistoiminta.

            2   Direktiivi 68/364/ETY
      Ex ISIC-ryhmä 612: Vähittäiskauppa
      Ulkopuolelle jätetyt toiminnat:

                  012

                  Maatalouskoneiden vuokraus

                  640

                  Kiinteistöjen vuokraus

                  713

                  Autojen, vaunujen ja hevosten vuokraus

                  718

                  Junavaunujen vuokraus

                  839

                  Koneiden vuokraus kauppaliikkeille

                  841

                  Elokuvateatteripaikkojen ja elokuvien vuokraus

                  842

                  Teatteripaikkojen ja -tarvikkeiden vuokraus

                  843

                  Veneiden, polkupyörien ja peliautomaattien vuokraus

                  853

                  Kalustettujen huoneiden vuokraus

                  854

                  Pestyjen liinavaatteiden vuokraus

                  859

                  Vaatteiden vuokraus

            3   Direktiivi 68/368/ETY
      Ex ISIC-pääryhmä 85

                  1.

                  Ravintolat, kahvilat, baarit ja muut anniskelu- ja ruokapaikat (ISIC-ryhmä 852).

                  2.

                  Kalustettuja huoneita vuokraavat hotellit ja vastaavat laitokset, leirintäalueet (ISIC-ryhmä 853).

            4   Direktiivi 75/368/ETY (7 artikla)

                  Ex 62

                  Pankit ja muut rahoituslaitokset

                  Ex 620

                  Patenttitoimistot ja patenttioikeusmaksujen jakeluyritykset

                  Ex 71

                  Liikenne

                  Ex 713

                  Maanteiden matkustajaliikenne, ei kuitenkaan moottoriajoneuvoilla harjoitettu liikenne

                  Ex 719

                  Nestemäisten hiilivetyjen ja muiden nestemäisten kemiallisten tuotteiden kuljetus putkistossa

                  Ex 82

                  Yhteisöpalvelut

                  827

                  Kirjastot, museot, kasvitieteelliset puutarhat ja eläintarhat

                  Ex 84

                  Virkistyspalvelut

                  843

                  Muualle luokittelemattomat virkistyspalvelut

                              —

                              urheilutoiminta (urheilukentät, urheilujärjestöt jne.), ei kuitenkaan liikunnanohjaajan toiminta

                              —

                              kilpailutoiminta (kilpatallit, kilparadat, kilpakentät jne.)

                              —

                              muu virkistystoiminta (sirkukset, huvipuistot, muut huvitoiminnat jne.)

                  Ex 85

                  Henkilökohtaiset palvelut

                  Ex 851

                  Kotipalvelut

                  Ex 855

                  Kauneushoitolat ja manikyristien toiminta, ei kuitenkaan jalkojenhoitotoiminta eikä kauneudenhoito- ja kampaamoalan ammatillisten oppilaitosten toiminta

                  Ex 859

                  Muualle luokittelemattomat henkilökohtaiset palvelut, ei kuitenkaan urheiluhierojien ja lääkinnällisten hierojien eikä vuoristo-oppaiden toiminta, ryhmiteltynä seuraavasti:

                              —

                              desinfiointi ja tuhoeläintorjunta

                              —

                              vaatteiden vuokraus ja tavaransäilytys

                              —

                              avioliittovälitystoimistot ja vastaavat palvelut

                              —

                              astrologia ja ennustustyyppinen toiminta

                              —

                              puhtaanapitopalvelut ja niihin liittyvä toiminta

                              —

                              hautauspalvelut ja hautausmaiden hoito

                              —

                              matkaoppaat ja -tulkit

            5   Direktiivi 75/369/ETY (5 artikla)
      Seuraavien toimintojen liikkuva harjoittaminen:

                  a)

                  tavaroiden ostaminen ja myyminen:

                              —

                              kun sitä harjoittavat kulkukauppiaat, katukauppiaat tai kaupustelijat (ISIC-ryhmä 612)

                              —

                              kun sitä harjoitetaan kauppahalleissa muissa kuin kiinteissä rakennelmissa sekä toreilla

                  b)

                  toiminnat, joita koskevissa siirtymätoimenpiteissä nimenomaan suljetaan pois kyseisten toimintojen liikkuva harjoittaminen tai sitä ei mainita.

            6   Direktiivi 70/523/ETY
      Itsenäisten ammatinharjoittajien toiminta hiilen tukkukaupassa ja välittäjien toiminta hiilikaupan alalla (ex ISIC-luokituksen ryhmä 6112)
      7   Direktiivi 82/470/ETY (6 artiklan 2 kohta)
      [2 artiklan A kohdan c ja e alakohdassa, B kohdan b alakohdassa sekä C ja D kohdassa mainitut toiminnat]
      Näitä toimintoja ovat etenkin:

                  —

                  junavaunujen antaminen vuokralle henkilö- tai tavaraliikenteeseen

                  —

                  välittäjänä toimiminen laivojen ostossa, myynnissä tai vuokrauksessa

                  —

                  maastamuuttajien kuljetusta koskevien sopimusten valmistelu, neuvottelu ja tekeminen

                  —

                  kaikkien esineiden ja tavaroiden ottaminen säilytettäväksi tallettajan lukuun, tullimenettelyssä tai ei, varastoissa, talletusmakasiineissa, huonekaluvarastoissa, kylmävarastoissa, siiloissa jne.

                  —

                  säilytettäväksi otettua esinettä tai tavaraa edustavan asiakirjan antaminen tallettajalle

                  —

                  tarhojen, ravinnon ja myyntipaikkojen hankkiminen karjalle, joka on väliaikaisessa säilytyksessä joko ennen myyntiä tai kauttakuljetuksessa markkinoille tai markkinoilta

                  —

                  moottoriajoneuvojen valvonnan tai teknisen asiantuntija-arvioinnin harjoittaminen

                  —

                  tavaroiden mittaus, punnitus ja niiden tilavuuden mittaus

      LIITE V
      Koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamiseen perustuva tunnustaminen
      V.1.   LÄÄKÄRIT
      5.1.1   Lääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/ Belgien

                  Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

                              —

                              Les universités/De universiteiten

                              —

                              Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

                  20. joulukuuta 1976

                  Česká republika

                  Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

                  Lékářská fakulta univerzity v České republice

                              —

                              Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

                  1. toukokuuta 2004

                  Danmark

                  Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

                  Medicinsk universitetsfakultet

                              —

                              Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

                              —

                              Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

                  20. joulukuuta 1976

                  Deutschland

                              —

                              Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

                              —

                              Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

                  Zuständige Behörden

                  20. joulukuuta 1976

                  Eesti

                  Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

                  Tartu Ülikool

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                  Πτυχίo Iατρικής

                              —

                              Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ,

                              —

                              Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ

                  1. tammikuuta 1981

                  España

                  Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una Universidad

                  1. tammikuuta 1986

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine

                  Universités

                  20. joulukuuta 1976

                  Ireland

                  Primary qualification

                  Competent examining body

                  Certificate of experience

                  20. joulukuuta 1976

                  Italia

                  Diploma di laurea in medicina e chirurgia

                  Università

                  Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

                  20. joulukuuta 1976

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

                  Ιατρικό Συμβούλιο

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  ārsta diploms

                  Universitātes tipa augstskola

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

                  Universitetas

                  Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

                  1. toukokuuta 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements,

                  Jury d'examen d'Etat

                  Certificat de stage

                  20. joulukuuta 1976

                  Magyarország

                  Általános orvos oklevél (doctor medicinae univer- sae, röv.: dr. med. univ.)

                  Egyetem

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Lawrja ta' Tabib tal-Medi- ċina u l-Kirurġija

                  Universita’ ta' Malta

                  Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

                  Faculteit Geneeskunde

                  20. joulukuuta 1976

                  Österreich

                              1.

                              Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

                              1.

                              Medizinische Fakultät einer Universität

                  1. tammikuuta 1994

                              2.

                              Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom

                              2.

                              Österreichische Ärztekammer

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem ”lekarza”

                              1.

                              Akademia Medyczna

                              2.

                              Uniwersytet Medyczny

                              3.

                              Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

                  Lekarski Egzamin Państwowy

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                  Carta de Curso de licenciatura em medicina

                  Universidades

                  Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

                  1. tammikuuta 1986

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor medicine/doktorica medicine”

                  Univerza

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”doktor medicíny” (”MUDr.”)

                  Vysoká škola

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                  Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Kuopion yliopisto

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Tampereen yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Examenbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

                  1. tammikuuta 1994

                  Sverige

                  Läkarexamen

                  Universitet

                  Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                  Primary qualification

                  Competent examining body

                  Certificate of experience

                  20. joulukuuta 1976

            5.1.2   Erikoislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/ Belgien

                  Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

                  Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

                  20. joulukuuta 1976

                  Česká republika

                  Diplom o specializaci

                  Ministerstvo zdravotnictví

                  1. toukokuuta 2004

                  Danmark

                  Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

                  Sundhedsstyrelsen

                  20. joulukuuta 1976

                  Deutschland

                  Fachärztliche Anerkennung

                  Landesärztekammer

                  20. joulukuuta 1976

                  Eesti

                  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

                  Tartu Ülikool

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                  Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας

                              1.

                              Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

                  1. tammikuuta 1981

                              2.

                              Νoμαρχία

                  España

                  Título de Especialista

                  Ministerio de Educación y Cultura

                  1. tammikuuta 1986

                  France

                              1.

                              Certificat d'études spéciales de médecine

                              1.

                              Universités

                  20. joulukuuta 1976

                              2.

                              Attestation de médecin spécialiste qualifié

                              2.

                              Conseil de l'Ordre des médecins

                              3.

                              Certificat d'études spéciales de médecine

                              3.

                              Universités

                              4.

                              Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

                              4.

                              Universités

                  Ireland

                  Certificate of Specialist doctor

                  Competent authority

                  20. joulukuuta 1976

                  Italia

                  Diploma di medico specialista

                  Università

                  20. joulukuuta 1976

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

                  Ιατρικό Συμβούλιο

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  ”Sertifikāts”—kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

                  Latvijas Ārstu biedrība
                  Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. toukokuuta 2004

                  Luxembourg

                  Certificat de médecin spécialiste

                  Ministre de la Santé publique

                  20. joulukuuta 1976

                  Magyarország

                  Szakorvosi bizonyítvány

                  Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

                  Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

                              —

                              Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

                              —

                              Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

                  20. joulukuuta 1976

                  Österreich

                  Facharztdiplom

                  Österreichische Ärztekammer

                  1. tammikuuta 1994

                  Polska

                  Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

                  Centrum Egzaminów Medycznych

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                              1.

                              Grau de assistente

                              1.

                              Ministério da Saúde

                  1. tammikuuta 1986

                              2.

                              Titulo de especialista

                              2.

                              Ordem dos Médicos

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

                              1.

                              Ministrstvo za zdravje

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Zdravniška zbornica Slovenije

                  Slovensko

                  Diplom o špecializácii

                  Slovenská zdravotnícka univerzita

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                  Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

                              1.

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                  1. tammikuuta 1994

                              2.

                              Kuopion yliopisto

                              3.

                              Oulun yliopisto

                              4.

                              Tampereen yliopisto

                              5.

                              Turun yliopisto

                  Sverige

                  Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

                  Socialstyrelsen

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of Completion of specialist training

                  Competent authority

                  20. joulukuuta 1976

            5.1.3   Lääketieteen erikoisalojen nimikkeet

                  Maa

                  Anestesiologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Kirurgia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie

                  Chirurgie/Heelkunde

                  Česká republika

                  Anesteziologie a resuscitace

                  Chirurgie

                  Danmark

                  Anæstesiologi

                  Kirurgi elsler kirurgiske sygdomme

                  Deutschland

                  Anästhesiologie

                  (Allgemeine) Chirurgie

                  Eesti

                  Anestesioloogia

                  Üldkirurgia

                  Ελλάς

                  Αvαισθησιoλoγία

                  Χειρoυργική

                  España

                  Anestesiología y Reanimación

                  Cirugía general y del aparato digestivo

                  France

                  Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

                  Chirurgie générale

                  Ireland

                  Anaesthesia

                  General surgery

                  Italia

                  Anestesia e rianimazione

                  Chirurgia generale

                  Κύπρος

                  Αναισθησιολογία

                  Γενική Χειρουργική

                  Latvija

                  Anestezioloģija un reanimatoloģija

                  Ķirurģija

                  Lietuva

                  Anesteziologija reanimatologija

                  Chirurgija

                  Luxembourg

                  Anesthésie-réanimation

                  Chirurgie générale

                  Magyarország

                  Aneszteziológia és intenzív terápia

                  Sebészet

                  Malta

                  Anesteżija u Kura Intensiva

                  Kirurġija Ġenerali

                  Nederland

                  Anesthesiologie

                  Heelkunde

                  Österreich

                  Anästhesiologie und Intensivmedizin

                  Chirurgie

                  Polska

                  Anestezjologia i intensywna terapia

                  Chirurgia ogólna

                  Portugal

                  Anestesiologia

                  Cirurgia geral

                  Slovenija

                  Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

                  Splošna kirurgija

                  Slovensko

                  Anestéziológia a intenzívna medicína

                  Chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

                  Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

                  Sverige

                  Anestesi och intensivvård

                  Kirurgi

                  United Kingdom

                  Anaesthetics

                  General surgery

                  Maa

                  Neurokirurgia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Synnytykset ja naistentaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Neurochirurgie

                  Gynécologie — obstétrique/Gynaecologie en verloskunde

                  Česká republika

                  Neurochirurgie

                  Gynekologie a porodnictví

                  Danmark

                  Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

                  Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

                  Deutschland

                  Neurochirurgie

                  Frauenheilkunde und Geburtshilfe

                  Eesti

                  Neurokirurgia

                  Sünnitusabi ja günekoloogia

                  Ελλάς

                  Νευρoχειρoυργική

                  Μαιευτική-Γυvαικoλoγία

                  España

                  Neurocirugía

                  Obstetricia y ginecología

                  France

                  Neurochirurgie

                  Gynécologie — obstétrique

                  Ireland

                  Neurosurgery

                  Obstetrics and gynaecology

                  Italia

                  Neurochirurgia

                  Ginecologia e ostetricia

                  Κύπρος

                  Νευροχειρουργική

                  Μαιευτική — Γυναικολογία

                  Latvija

                  Neiroķirurģija

                  Ginekoloģija un dzemdniecība

                  Lietuva

                  Neurochirurgija

                  Akušerija ginekologija

                  Luxembourg

                  Neurochirurgie

                  Gynécologie — obstétrique

                  Magyarország

                  Idegsebészet

                  Szülészet-nőgyógyászat

                  Malta

                  Newrokirurġija

                  Ostetriċja u Ġinekoloġija

                  Nederland

                  Neurochirurgie

                  Verloskunde en gynaecologie

                  Österreich

                  Neurochirurgie

                  Frauenheilkunde und Geburtshilfe

                  Polska

                  Neurochirurgia

                  Położnictwo i ginekologia

                  Portugal

                  Neurocirurgia

                  Ginecologia e obstetricia

                  Slovenija

                  Nevrokirurgija

                  Ginekologija in porodništvo

                  Slovensko

                  Neurochirurgia

                  Gynekológia a pôrodníctvo

                  Suomi/Finland

                  Neurokirurgia/Neurokirurgi

                  Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

                  Sverige

                  Neurokirurgi

                  Obstetrik och gynekologi

                  United Kingdom

                  Neurosurgery

                  Obstetrics and gynaecology

                  Maa

                  Sisätaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Silmätaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine interne/Inwendige geneeskunde

                  Ophtalmologie/Oftalmologie

                  Česká republika

                  Vnitřní lékařství

                  Oftalmologie

                  Danmark

                  Intern medicin

                  Oftalmologi eller øjensygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin

                  Augenheilkunde

                  Eesti

                  Sisehaigused

                  Oftalmoloogia

                  Ελλάς

                  Παθoλoγία

                  Οφθαλμoλoγία

                  España

                  Medicina interna

                  Oftalmología

                  France

                  Médecine interne

                  Ophtalmologie

                  Ireland

                  General medicine

                  Ophthalmic surgery

                  Italia

                  Medicina interna

                  Oftalmologia

                  Κύπρος

                  Παθoλoγία

                  Οφθαλμολογία

                  Latvija

                  Internā medicīna

                  Oftalmoloģija

                  Lietuva

                  Vidaus ligos

                  Oftalmologija

                  Luxembourg

                  Médecine interne

                  Ophtalmologie

                  Magyarország

                  Belgyógyászat

                  Szemészet

                  Malta

                  Mediċina Interna

                  Oftalmoloġija

                  Nederland

                  Interne geneeskunde

                  Oogheelkunde

                  Österreich

                  Innere Medizin

                  Augenheilkunde und Optometrie

                  Polska

                  Choroby wewnętrzne

                  Okulistyka

                  Portugal

                  Medicina interna

                  Oftalmologia

                  Slovenija

                  Interna medicina

                  Oftalmologija

                  Slovensko

                  Vnútorné lekárstvo

                  Oftalmológia

                  Suomi/Finland

                  Sisätaudit/Inre medicin

                  Silmätaudit/Ögonsjukdomar

                  Sverige

                  Internmedicin

                  Ögonsjukdomar (oftalmologi)

                  United Kingdom

                  General (internal) medicine

                  Ophthalmology

                  Maa

                  Korva-, nenä- ja kurkkutaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Lastentaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

                  Pédiatrie/Pediatrie

                  Česká republika

                  Otorinolaryngologie

                  Dětské lékařství

                  Danmark

                  Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

                  Pædiatri eller sygdomme hos børn

                  Deutschland

                  Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

                  Kinder- und Jugendmedizin

                  Eesti

                  Otorinolarüngoloogia

                  Pediaatria

                  Ελλάς

                  Ωτoριvoλαρυγγoλoγία

                  Παιδιατρική

                  España

                  Otorrinolaringología

                  Pediatría y sus áreas específicas

                  France

                  Oto-rhino-laryngologie

                  Pédiatrie

                  Ireland

                  Otolaryngology

                  Paediatrics

                  Italia

                  Otorinolaringoiatria

                  Pédiatria

                  Κύπρος

                  Ωτορινολαρυγγολογία

                  Παιδιατρική

                  Latvija

                  Otolaringoloģija

                  Pediatrija

                  Lietuva

                  Otorinolaringologija

                  Vaikų ligos

                  Luxembourg

                  Oto-rhino-laryngologie

                  Pédiatrie

                  Magyarország

                  Fül-orr-gégegyógyászat

                  Csecsemő- és gyermekgyógyászat

                  Malta

                  Otorinolaringoloġija

                  Pedjatrija

                  Nederland

                  Keel-, neus- en oorheelkunde

                  Kindergeneeskunde

                  Österreich

                  Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

                  Kinder- und Jugendheilkunde

                  Polska

                  Otorynolaryngologia

                  Pediatria

                  Portugal

                  Otorrinolaringologia

                  Pediatria

                  Slovenija

                  Otorinolaringológija

                  Pediatrija

                  Slovensko

                  Otorinolaryngológia

                  Pediatria

                  Suomi/Finland

                  Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

                  Lastentaudit/Barnsjukdomar

                  Sverige

                  Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

                  Barn- och ungdomsmedicin

                  United Kingdom

                  Otolaryngology

                  Paediatrics

                  Maa

                  Keuhkosairaudet
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Urologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Česká republika

                  Tuberkulóza a respirační nemoci

                  Urologie

                  Danmark

                  Medicinske lungesygdomme

                  Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

                  Deutschland

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Eesti

                  Pulmonoloogia

                  Uroloogia

                  Ελλάς

                  Φυματιoλoγία- Πvευμovoλoγία

                  Ουρoλoγία

                  España

                  Neumología

                  Urología

                  France

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Ireland

                  Respiratory medicine

                  Urology

                  Italia

                  Malattie dell'apparato respiratorio

                  Urologia

                  Κύπρος

                  Πνευμονολογία — Φυματιολογία

                  Ουρολογία

                  Latvija

                  Ftiziopneimonoloģija

                  Uroloģija

                  Lietuva

                  Pulmonologija

                  Urologija

                  Luxembourg

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Magyarország

                  Tüdőgyógyászat

                  Urológia

                  Malta

                  Mediċina Respiratorja

                  Uroloġija

                  Nederland

                  Longziekten en tuberculose

                  Urologie

                  Österreich

                  Lungenkrankheiten

                  Urologie

                  Polska

                  Choroby płuc

                  Urologia

                  Portugal

                  Pneumologia

                  Urologia

                  Slovenija

                  Pnevmologija

                  Urologija

                  Slovensko

                  Pneumológia a ftizeológia

                  Urológia

                  Suomi/Finland

                  Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

                  Urologia/Urologi

                  Sverige

                  Lungsjukdomar (pneumologi)

                  Urologi

                  United Kingdom

                  Respiratory medicine

                  Urology

                  Maa

                  Ortopedia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Patologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

                  Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

                  Česká republika

                  Ortopedie

                  Patologická anatomie

                  Danmark

                  Ortopædisk kirurgi

                  Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

                  Deutschland

                  Orthopädie (und Unfallchirurgie)

                  Pathologie

                  Eesti

                  Ortopeedia

                  Patoloogia

                  Ελλάς

                  Ορθoπεδική

                  Παθoλoγική Αvατoμική

                  España

                  Cirugía ortopédica y traumatología

                  Anatomía patológica

                  France

                  Chirurgie orthopédique et traumatologie

                  Anatomie et cytologie pathologiques

                  Ireland

                  Trauma and orthopaedic surgery

                  Morbid anatomy and histopathology

                  Italia

                  Ortopedia e traumatologia

                  Anatomia patologica

                  Κύπρος

                  Ορθοπεδική

                  Παθολογοανατομία — Ιστολογία

                  Latvija

                  Traumatoloģija un ortopēdija

                  Patoloģija

                  Lietuva

                  Ortopedija traumatologija

                  Patologija

                  Luxembourg

                  Orthopédie

                  Anatomie pathologique

                  Magyarország

                  Ortopédia

                  Patológia

                  Malta

                  Kirurġija Ortopedika

                  Istopatoloġija

                  Nederland

                  Orthopedie

                  Pathologie

                  Österreich

                  Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

                  Pathologie

                  Polska

                  Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

                  Patomorfologia

                  Portugal

                  Ortopedia

                  Anatomia patologica

                  Slovenija

                  Ortopedska kirurgija

                  Anatomska patologija in citopatologija

                  Slovensko

                  Ortopédia

                  Patologická anatómia

                  Suomi/Finland

                  Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

                  Patologia/Patologi

                  Sverige

                  Ortopedi

                  Klinisk patologi

                  United Kingdom

                  Trauma and orthopaedic surgery

                  Histopathology

                  Maa

                  Neurologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Psykiatria
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Neurologie

                  Psychiatrie de l'adulte/Volwassen psychiatrie

                  Česká republika

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Danmark

                  Neurologi eller medicinske nervesygdomme

                  Psykiatri

                  Deutschland

                  Neurologie

                  Psychiatrie und Psychotherapie

                  Eesti

                  Neuroloogia

                  Psühhiaatria

                  Ελλάς

                  Νευρoλoγία

                  Ψυχιατρική

                  España

                  Neurología

                  Psiquiatría

                  France

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Ireland

                  Neurology

                  Psychiatry

                  Italia

                  Neurologia

                  Psichiatria

                  Κύπρος

                  Νευρολογία

                  Ψυχιατρική

                  Latvija

                  Neiroloģija

                  Psihiatrija

                  Lietuva

                  Neurologija

                  Psichiatrija

                  Luxembourg

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Magyarország

                  Neurológia

                  Pszichiátria

                  Malta

                  Newroloġija

                  Psikjatrija

                  Nederland

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Österreich

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Polska

                  Neurologia

                  Psychiatria

                  Portugal

                  Neurologia

                  Psiquiatria

                  Slovenija

                  Nevrologija

                  Psihiatrija

                  Slovensko

                  Neurológia

                  Psychiatria

                  Suomi/Finland

                  Neurologia/Neurologi

                  Psykiatria/Psykiatri

                  Sverige

                  Neurologi

                  Psykiatri

                  United Kingdom

                  Neurology

                  General psychiatry

                  Maa

                  Diagnostinen radiologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Sädehoito
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

                  Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

                  Česká republika

                  Radiologie a zobrazovací metody

                  Radiační onkologie

                  Danmark

                  Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse

                  Onkologi

                  Deutschland

                  (Diagnostische) Radiologie

                  Strahlentherapie

                  Eesti

                  Radioloogia

                  Onkoloogia

                  Ελλάς

                  Ακτιvoδιαγvωστική

                  Ακτιvoθεραπευτική — Ογκολογία

                  España

                  Radiodiagnóstico

                  Oncología radioterápica

                  France

                  Radiodiagnostic et imagerie médicale

                  Oncologie radiothérapique

                  Ireland

                  Diagnostic radiology

                  Radiation oncology

                  Italia

                  Radiodiagnostica

                  Radioterapia

                  Κύπρος

                  Ακτινολογία

                  Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

                  Latvija

                  Diagnostiskā radioloģija

                  Terapeitiskā radioloģija

                  Lietuva

                  Radiologija

                  Onkologija radioterapija

                  Luxembourg

                  Radiodiagnostic

                  Radiothérapie

                  Magyarország

                  Radiológia

                  Sugárterápia

                  Malta

                  Radjoloġija

                  Onkoloġija u Radjoterapija

                  Nederland

                  Radiologie

                  Radiotherapie

                  Österreich

                  Medizinische Radiologie-Diagnostik

                  Strahlentherapie - Radioonkologie

                  Polska

                  Radiologia i diagnostyka obrazowa

                  Radioterapia onkologiczna

                  Portugal

                  Radiodiagnóstico

                  Radioterapia

                  Slovenija

                  Radiologija

                  Radioterapija in onkologija

                  Slovensko

                  Rádiológia

                  Radiačná onkológia

                  Suomi/Finland

                  Radiologia/Radiologi

                  Syöpätaudit/Cancersjukdomar

                  Sverige

                  Medicinsk radiologi

                  Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

                  United Kingdom

                  Clinical radiology

                  Clinical oncology

                  Maa

                  Plastiikkakirurgia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Kliininen biologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

                  Biologie clinique/Klinische biologie

                  Česká republika

                  Plastická chirurgie

                  Danmark

                  Plastikkirurgi

                  Deutschland

                  Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

                  Eesti

                  Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

                  Laborimeditsiin

                  Ελλάς

                  Πλαστική Χειρoυργική

                  Χειρουργική Θώρακος

                  España

                  Cirugía plástica, estética y reparadora

                  Análisis clínicos

                  France

                  Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

                  Biologie médicale

                  Ireland

                  Plastic surgery

                  Italia

                  Chirurgia plastica e ricostruttiva

                  Patologia clinica

                  Κύπρος

                  Πλαστική Χειρουργική

                  Latvija

                  Plastiskā ķirurģija

                  Lietuva

                  Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

                  Laboratorinė medicina

                  Luxembourg

                  Chirurgie plastique

                  Biologie clinique

                  Magyarország

                  Plasztikai (égési) sebészet

                  Orvosi laboratóriumi diagnosztika

                  Malta

                  Kirurġija Plastika

                  Nederland

                  Plastische Chirurgie

                  Österreich

                  Plastische Chirurgie

                  Medizinische Biologie

                  Polska

                  Chirurgia plastyczna

                  Diagnostyka laboratoryjna

                  Portugal

                  Cirurgia plástica e reconstrutiva

                  Patologia clínica

                  Slovenija

                  Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

                  Slovensko

                  Plastická chirurgia

                  Laboratórna medicína

                  Suomi/Finland

                  Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

                  Sverige

                  Plastikkirurgi

                  United Kingdom

                  Plastic surgery

                  Maa

                  Kliininen mikrobiologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Kliininen kemia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Lékařská mikrobiologie

                  Klinická biochemie

                  Danmark

                  Klinisk mikrobiologi

                  Klinisk biokemi

                  Deutschland

                  Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

                  Laboratoriumsmedizin

                  Eesti

                  Ελλάς

                              1.

                              Iατρική Βιoπαθoλoγία

                              2.

                              Μικρoβιoλoγία

                  España

                  Microbiología y parasitología

                  Bioquímica clínica

                  France

                  Ireland

                  Microbiology

                  Chemical pathology

                  Italia

                  Microbiologia e virologia

                  Biochimica clinica

                  Κύπρος

                  Μικροβιολογία

                  Latvija

                  Mikrobioloģija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Microbiologie

                  Chimie biologique

                  Magyarország

                  Orvosi mikrobiológia

                  Malta

                  Mikrobijoloġija

                  Patoloġija Kimika

                  Nederland

                  Medische microbiologie

                  Klinische chemie

                  Österreich

                  Hygiene und Mikrobiologie

                  Medizinische und Chemische Labordiagnostik

                  Polska

                  Mikrobiologia lekarska

                  Portugal

                  Slovenija

                  Klinična mikrobiologija

                  Medicinska biokemija

                  Slovensko

                  Klinická mikrobiológia

                  Klinická biochémia

                  Suomi/Finland

                  Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

                  Kliininen kemia/Klinisk kemi

                  Sverige

                  Klinisk bakteriologi

                  Klinisk kemi

                  United Kingdom

                  Medical microbiology and virology

                  Chemical pathology

                  Maa

                  Immunologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Thoraxkirurgia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1)

                  Česká republika

                  Alergologie a klinická imunologie

                  Kardiochirurgie

                  Danmark

                  Klinisk immunologi

                  Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

                  Deutschland

                  Thoraxchirurgie

                  Eesti

                  Torakaalkirurgia

                  Ελλάς

                  Χειρουργική Θώρακος

                  España

                  Immunología

                  Cirugía torácica

                  France

                  Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

                  Ireland

                  Immunology (clinical and laboratory)

                  Thoracic surgery

                  Italia

                  Chirurgia toracica; Cardiochirurgia

                  Κύπρος

                  Ανοσολογία

                  Χειρουργική Θώρακος

                  Latvija

                  Imunoloģija

                  Torakālā ķirurģija

                  Lietuva

                  Krūtinės chirurgija

                  Luxembourg

                  Immunologie

                  Chirurgie thoracique

                  Magyarország

                  Allergológia és klinikai immunológia

                  Mellkassebészet

                  Malta

                  Immunoloġija

                  Kirurġija Kardjo-Toraċika

                  Nederland

                  Cardio-thoracale chirurgie

                  Österreich

                  Immunologie

                  Polska

                  Immunologia kliniczna

                  Chirurgia klatki piersiowej

                  Portugal

                  Cirurgia cardiotorácica

                  Slovenija

                  Torakalna kirurgija

                  Slovensko

                  Klinická imunológia a alergológia

                  Hrudníková chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

                  Sverige

                  Klinisk immunologi

                  Thoraxkirurgi

                  United Kingdom

                  Immunology

                  Cardo-thoracic surgery

                  Maa

                  Lastenkirurgia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Verisuonikirurgia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2)

                  Česká republika

                  Dětská chirurgie

                  Cévní chirurgie

                  Danmark

                  Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

                  Deutschland

                  Kinderchirurgie

                  Gefäßchirurgie

                  Eesti

                  Lastekirurgia

                  Kardiovaskulaarkirurgia

                  Ελλάς

                  Χειρoυργική Παίδωv

                  Αγγειoχειρoυργική

                  España

                  Cirugía pediátrica

                  Angiología y cirugía vascular

                  France

                  Chirurgie infantile

                  Chirurgie vasculaire

                  Ireland

                  Paediatric surgery

                  Italia

                  Chirurgia pediatrica

                  Chirurgia vascolare

                  Κύπρος

                  Χειρουργική Παίδων

                  Χειρουργική Αγγείων

                  Latvija

                  Bērnu ķirurģija

                  Asinsvadu ķirurģija

                  Lietuva

                  Vaikų chirurgija

                  Kraujagyslių chirurgija

                  Luxembourg

                  Chirurgie pédiatrique

                  Chirurgie vasculaire

                  Magyarország

                  Gyermeksebészet

                  Érsebészet

                  Malta

                  Kirurgija Pedjatrika

                  Kirurġija Vaskolari

                  Nederland

                  Österreich

                  Kinderchirurgie

                  Polska

                  Chirurgia dziecięca

                  Chirurgia naczyniowa

                  Portugal

                  Cirurgia pediátrica

                  Cirurgia vascular

                  Slovenija

                  Kardiovaskularna kirurgija

                  Slovensko

                  Detská chirurgia

                  Cievna chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Lastenkirurgia/Barnkirurgi

                  Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

                  Sverige

                  Barn- och ungdomskirurgi

                  United Kingdom

                  Paediatric surgery

                  Maa

                  Kardiologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Gastroenterologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Cardiologie

                  Gastro-entérologie/Gastroenterologie

                  Česká republika

                  Kardiologie

                  Gastroenterologie

                  Danmark

                  Kardiologi

                  Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

                  Eesti

                  Kardioloogia

                  Gastroenteroloogia

                  Ελλάς

                  Καρδιoλoγία

                  Γαστρεvτερoλoγία

                  España

                  Cardiología

                  Aparato digestivo

                  France

                  Pathologie cardio-vasculaire

                  Gastro-entérologie et hépatologie

                  Ireland

                  Cardiology

                  Gastro-enterology

                  Italia

                  Cardiologia

                  Gastroenterologia

                  Κύπρος

                  Καρδιολογία

                  Γαστρεντερολογία

                  Latvija

                  Kardioloģija

                  Gastroenteroloģija

                  Lietuva

                  Kardiologija

                  Gastroenterologija

                  Luxembourg

                  Cardiologie et angiologie

                  Gastro-enterologie

                  Magyarország

                  Kardiológia

                  Gasztroenterológia

                  Malta

                  Kardjoloġija

                  Gastroenteroloġija

                  Nederland

                  Cardiologie

                  Leer van maag-darm-leverziekten

                  Österreich

                  Polska

                  Kardiologia

                  Gastrenterologia

                  Portugal

                  Cardiologia

                  Gastrenterologia

                  Slovenija

                  Gastroenterologija

                  Slovensko

                  Kardiológia

                  Gastroenterológia

                  Suomi/Finland

                  Kardiologia/Kardiologi

                  Gastroenterologia/Gastroenterologi

                  Sverige

                  Kardiologi

                  Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

                  United Kingdom

                  Cardiology

                  Gastro-enterology

                  Maa

                  Reumatologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Hematologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Rhumathologie/reumatologie

                  Česká republika

                  Revmatologie

                  Hematologie a transfúzní lékařství

                  Danmark

                  Reumatologi

                  Hæmatologi eller blodsygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

                  Eesti

                  Reumatoloogia

                  Hematoloogia

                  Ελλάς

                  Ρευματoλoγία

                  Αιματoλoγία

                  España

                  Reumatología

                  Hematología y hemoterapia

                  France

                  Rhumatologie

                  Ireland

                  Rheumatology

                  Haematology (clinical and laboratory)

                  Italia

                  Reumatologia

                  Ematologia

                  Κύπρος

                  Ρευματολογία

                  Αιματολογία

                  Latvija

                  Reimatoloģija

                  Hematoloģija

                  Lietuva

                  Reumatologija

                  Hematologija

                  Luxembourg

                  Rhumatologie

                  Hématologie

                  Magyarország

                  Reumatológia

                  Haematológia

                  Malta

                  Rewmatoloġija

                  Ematoloġija

                  Nederland

                  Reumatologie

                  Österreich

                  Polska

                  Reumatologia

                  Hematologia

                  Portugal

                  Reumatologia

                  Imuno-hemoterapia

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Reumatológia

                  Hematológia a transfúziológia

                  Suomi/Finland

                  Reumatologia/Reumatologi

                  Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

                  Sverige

                  Reumatologi

                  Hematologi

                  United Kingdom

                  Rheumatology

                  Haematology

                  Maa

                  Endokrinologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Fysiatria
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

                  Česká republika

                  Endokrinologie

                  Rehabilitační a fyzikální medicína

                  Danmark

                  Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

                  Physikalische und Rehabilitative Medizin

                  Eesti

                  Endokrinoloogia

                  Taastusravi ja füsiaatria

                  Ελλάς

                  Εvδoκριvoλoγία

                  Φυσική Iατρική και Απoκατάσταση

                  España

                  Endocrinología y nutrición

                  Medicina física y rehabilitación

                  France

                  Endocrinologie, maladies métaboliques

                  Rééducation et réadaptation fonctionnelles

                  Ireland

                  Endocrinology and diabetes mellitus

                  Italia

                  Endocrinologia e malattie del ricambio

                  Medicina fisica e riabilitazione

                  Κύπρος

                  Ενδοκρινολογία

                  Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

                  Latvija

                  Endokrinoloģija

                  Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija
                  Fizikālā medicīna

                  Lietuva

                  Endokrinologija

                  Fizinė medicina ir reabilitacija

                  Luxembourg

                  Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

                  Rééducation et réadaptation fonctionnelles

                  Magyarország

                  Endokrinológia

                  Fizioterápia

                  Malta

                  Endokrinoloġija u Dijabete

                  Nederland

                  Revalidatiegeneeskunde

                  Österreich

                  Physikalische Medizin

                  Polska

                  Endokrynologia

                  Rehabilitacja medyczna

                  Portugal

                  Endocrinologia

                  Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação

                  Slovenija

                  Fizikalna in rehabilitacijska medicina

                  Slovensko

                  Endokrinológia

                  Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

                  Suomi/Finland

                  Endokrinologia/Endokrinologi

                  Fysiatria/Fysiatri

                  Sverige

                  Endokrina sjukdomar

                  Rehabiliteringsmedicin

                  United Kingdom

                  Endocrinology and diabetes mellitus

                  Maa

                  Neuropsykiatria
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Iho- ja sukupuolitaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Neuropsychiatrie (3)

                  Dermato-vénéréologie/Dermato-venerologie

                  Česká republika

                  Dermatovenerologie

                  Danmark

                  Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

                  Deutschland

                  Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

                  Haut- und Geschlechtskrankheiten

                  Eesti

                  Dermatoveneroloogia

                  Ελλάς

                  Νευρoλoγία — Ψυχιατρική

                  Δερματoλoγία — Αφρoδισιoλoγία

                  España

                  Dermatología médico-quirúrgica y venereología

                  France

                  Neuropsychiatrie (4)

                  Dermatologie et vénéréologie

                  Ireland

                  Italia

                  Neuropsichiatria (5)

                  Dermatologia e venerologia

                  Κύπρος

                  Νευρολογία — Ψυχιατρική

                  Δερματολογία — Αφροδισιολογία

                  Latvija

                  Dermatoloģija un veneroloģija

                  Lietuva

                  Dermatovenerologija

                  Luxembourg

                  Neuropsychiatrie (6)

                  Dermato-vénéréologie

                  Magyarország

                  Bőrgyógyászat

                  Malta

                  Dermato-venerejoloġija

                  Nederland

                  Zenuw- en zielsziekten (7)

                  Dermatologie en venerologie

                  Österreich

                  Neurologie und Psychiatrie

                  Haut- und Geschlechtskrankheiten

                  Polska

                  Dermatologia i wenerologia

                  Portugal

                  Dermatovenereologia

                  Slovenija

                  Dermatovenerologija

                  Slovensko

                  Neuropsychiatria

                  Dermatovenerológia

                  Suomi/Finland

                  Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

                  Sverige

                  Hud- och könssjukdomar

                  United Kingdom

                  Maa

                  Radiologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Lastenpsykiatria
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Psychiatrie infanto-juvénile/Kinder- en jeugdpsychiatrie

                  Česká republika

                  Dětská a dorostová psychiatrie

                  Danmark

                  Børne- og ungdomspsykiatri

                  Deutschland

                  Radiologie

                  Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

                  Eesti

                  Ελλάς

                  Ακτιvoλoγία — Ραδιoλoγία

                  Παιδoψυχιατρική

                  España

                  Electrorradiología

                  France

                  Electro-radiologie (8)

                  Pédo-psychiatrie

                  Ireland

                  Radiology (9)

                  Child and adolescent psychiatry

                  Italia

                  Radiologia

                  Neuropsichiatria infantile

                  Κύπρος

                  Παιδοψυχιατρική

                  Latvija

                  Bērnu psihiatrija

                  Lietuva

                  Vaikų ir paauglių psichiatrija

                  Luxembourg

                  Électroradiologie (10)

                  Psychiatrie infantile

                  Magyarország

                  Radiológia

                  Gyermek-és ifjúságpszichiátria

                  Malta

                  Nederland

                  Radiologie (11)

                  Österreich

                  Radiologie

                  Polska

                  Psychiatria dzieci i młodzieży

                  Portugal

                  Radiologia

                  Pedopsiquiatria

                  Slovenija

                  Otroška in mladostniška psihiatrija

                  Slovensko

                  Detská psychiatria

                  Suomi/Finland

                  Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

                  Sverige

                  Barn- och ungdomspsykiatri

                  United Kingdom

                  Child and adolescent psychiatry

                  Maa

                  Geriatria
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nefrologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Geriatrie

                  Nefrologie

                  Danmark

                  Geriatri eller alderdommens sygdomme

                  Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

                  Eesti

                  Nefroloogia

                  Ελλάς

                  Νεφρoλoγία

                  España

                  Geriatría

                  Nefrología

                  France

                  Néphrologie

                  Ireland

                  Geriatric medicine

                  Nephrology

                  Italia

                  Geriatria

                  Nefrologia

                  Κύπρος

                  Γηριατρική

                  Νεφρολογία

                  Latvija

                  Nefroloģija

                  Lietuva

                  Geriatrija

                  Nefrologija

                  Luxembourg

                  Gériatrie

                  Néphrologie

                  Magyarország

                  Geriátria

                  Nefrológia

                  Malta

                  Ġerjatrija

                  Nefroloġija

                  Nederland

                  Klinische geriatrie

                  Österreich

                  Polska

                  Geriatria

                  Nefrologia

                  Portugal

                  Nefrologia

                  Slovenija

                  Nefrologija

                  Slovensko

                  Geriatria

                  Nefrológia

                  Suomi/Finland

                  Geriatria/Geriatri

                  Nefrologia/Nefrologi

                  Sverige

                  Geriatrik

                  Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

                  United Kingdom

                  Geriatrics

                  Renal medicine

                  Nimike

                  Tarttuvat sairaudet
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Terveydenhuolto
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Maa

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Infekční lékařství

                  Hygiena a epidemiologie

                  Danmark

                  Infektionsmedicin

                  Samfundsmedicin

                  Deutschland

                  Öffentliches Gesundheitswesen

                  Eesti

                  Infektsioonhaigused

                  Ελλάς

                  Κοινωνική Iατρική

                  España

                  Medicina preventiva y salud pública

                  France

                  Santé publique et médecine sociale

                  Ireland

                  Infectious diseases

                  Public health medicine

                  Italia

                  Malattie infettive

                  Igiene e medicina preventiva

                  Κύπρος

                  Λοιμώδη Νοσήματα

                  Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική

                  Latvija

                  Infektoloģija

                  Lietuva

                  Infektologija

                  Luxembourg

                  Maladies contagieuses

                  Santé publique

                  Magyarország

                  Infektológia

                  Megelőző orvostan és népegészségtan

                  Malta

                  Mard Infettiv

                  Saħħa Pubblika

                  Nederland

                  Maatschappij en gezondheid

                  Österreich

                  Sozialmedizin

                  Polska

                  Choroby zakaźne

                  Zdrowie publiczne, epidemiologia

                  Portugal

                  Infecciologia

                  Saúde pública

                  Slovenija

                  Infektologija

                  Javno zdravje

                  Slovensko

                  Infektológia

                  Verejné zdravotníctvo

                  Suomi/Finland

                  Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

                  Terveydenhuolto/Hälsovård

                  Sverige

                  Infektionssjukdomar

                  Socialmedicin

                  United Kingdom

                  Infectious diseases

                  Public health medicine

                  Maa

                  Kliininen farmakologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Työterveyshuolto
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

                  Česká republika

                  Klinická farmakologie

                  Pracovní lékařství

                  Danmark

                  Klinisk farmakologi

                  Arbejdsmedicin

                  Deutschland

                  Pharmakologie und Toxikologie

                  Arbeitsmedizin

                  Eesti

                  Ελλάς

                  Iατρική της Εργασίας

                  España

                  Farmacología clínica

                  Medicina del trabajo

                  France

                  Médecine du travail

                  Ireland

                  Clinical pharmacology and therapeutics

                  Occupational medicine

                  Italia

                  Farmacologia

                  Medicina del lavoro

                  Κύπρος

                  Ιατρική της Εργασίας

                  Latvija

                  Arodslimības

                  Lietuva

                  Darbo medicina

                  Luxembourg

                  Médecine du travail

                  Magyarország

                  Klinikai farmakológia

                  Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

                  Malta

                  Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

                  Mediċina Okkupazzjonali

                  Nederland

                              —

                              Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

                              —

                              Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

                  Österreich

                  Pharmakologie und Toxikologie

                  Arbeits- und Betriebsmedizin

                  Polska

                  Farmakologia kliniczna

                  Medycyna pracy

                  Portugal

                  Medicina do trabalho

                  Slovenija

                  Medicina dela, prometa in športa

                  Slovensko

                  Klinická farmakológia

                  Pracovné lekárstvo

                  Suomi/Finland

                  Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

                  Työterveyshuolto/Företagshälsovård

                  Sverige

                  Klinisk farmakologi

                  Yrkes- och miljömedicin

                  United Kingdom

                  Clinical pharmacology and therapeutics

                  Occupational medicine

                  Maa

                  Allergologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Isotooppitutkimukset
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

                  Česká republika

                  Alergologie a klinická imunologie

                  Nukleární medicína

                  Danmark

                  Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

                  Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

                  Deutschland

                  Nuklearmedizin

                  Eesti

                  Ελλάς

                  Αλλεργιoλoγία

                  Πυρηvική Iατρική

                  España

                  Alergología

                  Medicina nuclear

                  France

                  Médecine nucléaire

                  Ireland

                  Italia

                  Allergologia ed immunologia clinica

                  Medicina nucleare

                  Κύπρος

                  Αλλεργιολογία

                  Πυρηνική Ιατρική

                  Latvija

                  Alergoloģija

                  Lietuva

                  Alergologija ir klinikinė imunologija

                  Luxembourg

                  Médecine nucléaire

                  Magyarország

                  Allergológia és klinikai immunológia

                  Nukleáris medicina (izotóp diagnosztika)

                  Malta

                  Mediċina Nukleari

                  Nederland

                  Allergologie en inwendige geneeskunde

                  Nucleaire geneeskunde

                  Österreich

                  Nuklearmedizin

                  Polska

                  Alergologia

                  Medycyna nuklearna

                  Portugal

                  Imuno-alergologia

                  Medicina nuclear

                  Slovenija

                  Nuklearna medicina

                  Slovensko

                  Klinická imunológia a alergológia

                  Nukleárna medicína

                  Suomi/Finland

                  Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

                  Sverige

                  Allergisjukdomar

                  Nukleärmedicin

                  United Kingdom

                  Nuclear medicine

                  Maa

                  Leukakirurgia (lääkärin peruskoulutus)
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Nimike

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Maxilofaciální chirurgie

                  Danmark

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Cirugía oral y maxilofacial

                  France

                  Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

                  Ireland

                  Italia

                  Chirurgia maxillo-facciale

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

                  Lietuva

                  Veido ir žandikaulių chirurgija

                  Luxembourg

                  Chirurgie maxillo-faciale

                  Magyarország

                  Szájsebészet

                  Malta

                  Nederland

                  Österreich

                  Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie

                  Polska

                  Chirurgia szczekowo-twarzowa

                  Portugal

                  Cirurgia maxilo-facial

                  Slovenija

                  Maxilofaciálna kirurgija

                  Slovensko

                  Maxilofaciálna chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Maa

                  Hematologiset laboratoriotutkimukset
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Česká republika

                  Danmark

                  Klinisk blodtypeserologi (12)

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  France

                  Hématologie

                  Ireland

                  Italia

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Hématologie biologique

                  Magyarország

                  Malta

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Portugal

                  Hematologia clinica

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Maa

                  Stomatologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 3 vuotta

                  Ihotaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Česká republika

                  Danmark

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Estomatología

                  France

                  Stomatologie

                  Ireland

                  Dermatology

                  Italia

                  Odontostomatologia (13)

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Stomatologie

                  Magyarország

                  Malta

                  Dermatoloġija

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Portugal

                  Estomatologia

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Dermatology

                  Maa

                  Sukupuolitaudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Trooppiset taudit
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Česká republika

                  Danmark

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  France

                  Ireland

                  Genito-urinary medicine

                  Tropical medicine

                  Italia

                  Medicina tropicale

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Magyarország

                  Trópusi betegségek

                  Malta

                  Mediċina Uro-ġenetali

                  Nederland

                  Österreich

                  Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

                  Polska

                  Medycyna transportu

                  Portugal

                  Medicina tropical

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Tropická medicína

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Genito-urinary medicine

                  Tropical medicine

                  Maa

                  Gastroenterologinen kirurgia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Tapaturmat
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 5 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (14)

                  Česká republika

                  Traumatologie
                  Urgentní medicína

                  Danmark

                  Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

                  Deutschland

                  Visceralchirurgie

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Cirugía del aparato digestivo

                  France

                  Chirurgie viscérale et digestive

                  Ireland

                  Emergency medicine

                  Italia

                  Chirurgia dell'apparato digerente

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Abdominalinė chirurgija

                  Luxembourg

                  Chirurgie gastro-entérologique

                  Magyarország

                  Traumatológia

                  Malta

                  Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Medycyna ratunkowa

                  Portugal

                  Slovenija

                  Abdominalna kirurgija

                  Slovensko

                  Gastroenterologická chirurgia

                  Úrazová chirurgia
                  Urgentná medicína

                  Suomi/Finland

                  Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Accident and emergency medicine

                  Maa

                  Kliininen neurofysiologia
                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Suu- ja leukakirurgia (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) (15)

                  Koulutuksen vähimmäiskesto: 4 vuotta

                  Nimike

                  Nimike

                  Belgique/België/Belgien

                  Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

                  Česká republika

                  Danmark

                  Klinisk neurofysiologi

                  Deutschland

                  Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Neurofisiología clínica

                  France

                  Ireland

                  Clinical neurophysiology

                  Oral and maxillo-facial surgery

                  Italia

                  Κύπρος

                  Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

                  Magyarország

                  Arc-állcsont-szájsebészet

                  Malta

                  Newrofiżjoloġija Klinika

                  Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Portugal

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Suomi/Finland

                  Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

                  Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

                  Sverige

                  Klinisk neurofysiologi

                  United Kingdom

                  Clinical neurophysiology

                  Oral and maxillo-facial surgery

            5.1.4   Yleislääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Ammattinimike

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/Belgien

                  Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

                  Huisarts/Médecin généraliste

                  31. joulukuuta 1994

                  Česká republika

                  Diplom o specializaci ”všeobecné lékařství”

                  Všeobecný lékař

                  1. toukokuuta 2004

                  Danmark

                  Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallægel i almen medicin

                  Almen praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

                  31. joulukuuta 1994

                  Deutschland

                  Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

                  Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

                  31. joulukuuta 1994

                  Eesti

                  Diplom peremeditsiini erialal

                  Perearst

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                  Tίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

                  Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

                  31. joulukuuta 1994

                  España

                  Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

                  Especialista en medicina familiar y comunitaria

                  31. joulukuuta 1994

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

                  Médecin qualifié en médecine générale

                  31. joulukuuta 1994

                  Ireland

                  Certificate of specific qualifications in general medical practice

                  General medical practitioner

                  31. joulukuuta 1994

                  Italia

                  Attestato di formazione specifica in medicina generale

                  Medico di medicina generale

                  31. joulukuuta 1994

                  Κύπρος

                  Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

                  Ιατρός Γενικής Ιατρικής

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  Ģimenes ārsta sertifikāts

                  Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

                  Šeimos medicinos gydytojas

                  1. toukokuuta 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme de formation spécifique en medicine générale

                  Médecin généraliste

                  31. joulukuuta 1994

                  Magyarország

                  Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

                  Háziorvostan szakorvosa

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Tabib tal-familja

                  Mediċina tal-familja

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

                  Huisarts

                  31. joulukuuta 1994

                  Österreich

                  Arzt für Allgemeinmedizin

                  Arzt für Allgemeinmedizin

                  31. joulukuuta 1994

                  Polska

                  Diplôme: Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

                  Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                  Diploma do internato complementar de clínica geral

                  Assistente de clínica geral

                  31. joulukuuta 1994

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine

                  Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovensko

                  Diplom o špecializácii v odbore ”všeobecné lekárstvo”

                  Všeobecný lekár

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                  Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård

                  Yleislääkäri/Allmänläkare

                  31. joulukuuta 1994

                  Sverige

                  Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

                  Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

                  31. joulukuuta 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of prescribed/equivalent experience

                  General medical practitioner

                  31. joulukuuta 1994

            V.2.   YLEISSAIRAANHOIDOSTA VASTAAVAT SAIRAANHOITAJAT
      5.2.1   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutusohjelma
      Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä seuraavat kaksi osaa ja vähintään siinä mainitut oppiaineet.

                  A.

                  Teoreettinen opetus

                              a.

                              Sairaanhoito:

                                          —

                                          ammatin luonne ja ammattietiikka

                                          —

                                          terveyden- ja sairaanhoidon yleisperiaatteet

                                          —

                                          sairaanhoidon periaatteet ja:

                                                      —

                                                      yleislääketiede ja lääketieteen erikoisalat

                                                      —

                                                      yleiskirurgia ja kirurgian erikoisalat

                                                      —

                                                      lastenhoito ja lastentaudit

                                                      —

                                                      äitiyshuolto

                                                      —

                                                      mielenterveys ja psykiatria

                                                      —

                                                      vanhusten hoito ja geriatria

                              b.

                              Perustieteet:

                                          —

                                          anatomia ja fysiologia

                                          —

                                          patologia

                                          —

                                          bakteriologia, virologia ja parasitologia

                                          —

                                          biofysiikka, biokemia ja radiologia

                                          —

                                          ravitsemusoppi

                                          —

                                          terveydenhoito:

                                                      —

                                                      sairauksien ehkäisy

                                                      —

                                                      terveyskasvatus

                                          —

                                          farmakologia

                              c.

                              Yhteiskuntatieteet:

                                          —

                                          sosiologia

                                          —

                                          psykologia

                                          —

                                          hallinnon periaatteet

                                          —

                                          opetuksen periaatteet

                                          —

                                          sosiaali- ja terveyslainsäädäntö

                                          —

                                          sairaanhoitoon liittyvät oikeudelliset kysymykset

                  B.

                  Kliininen opetus

                              —

                              Sairaanhoito ja:

                                          —

                                          yleislääketiede ja lääketieteen erikoisalat

                                          —

                                          yleiskirurgia ja kirurgian erikoisalat

                                          —

                                          lastenhoito ja lastentaudit

                                          —

                                          äitiyshuolto

                                          —

                                          mielenterveys ja psykiatria

                                          —

                                          vanhusten hoito ja geriatria

                                          —

                                          kotisairaanhoito

            Yhtä tai useampia näistä oppiaineista voidaan opettaa muiden aineiden osana tai niiden yhteydessä.
      Teoreettisen opetuksen on oltava tasapainossa ja sovitettu yhteen kliinisen opetuksen kanssa niin, että opiskelijalla on mahdollisuus asianmukaisella tavalla hankkia tässä liitteessä tarkoitetut tiedot ja taidot.
      5.2.2   Yleissairaanhoidosta vastaavan sairaanhoitajan koulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Ammattinimike

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/Belgien

                              —

                              Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

                              —

                              Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

                              —

                              Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

                              —

                              De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

                              —

                              De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

                              —

                              Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

                              —

                              Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

                  29. kesäkuuta 1979

                  Česká republika

                              1.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.), ja siihen liittyen seuraava todistus: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

                              1.

                              Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

                              1.

                              Všeobecná sestra

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), ja siihen liittyen seuraava todistus: Vysvědčení o absolutoriu

                              2.

                              Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

                              2.

                              Všeobecný ošetřovatel

                  Danmark

                  Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

                  Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

                  Sygeplejerske

                  29. kesäkuuta 1979

                  Deutschland

                  Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

                  Staatlicher Prüfungsausschuss

                  Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

                  29. kesäkuuta 1979

                  Eesti

                  Diplom õe erialal

                              1.

                              Tallinna Meditsiinikool

                              2.

                              Tartu Meditsiinikool

                              3.

                              Kohtla-Järve Meditsiinikool

                  õde

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                              1.

                              Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

                              1.

                              Πανεπιστήμιο Αθηνών

                  Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

                  1. tammikuuta 1981

                              2.

                              Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

                              2.

                              Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

                              3.

                              Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

                              3.

                              Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

                              4.

                              Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

                              4.

                              Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

                              5.

                              Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

                              5.

                              Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

                              6.

                              Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

                              6.

                              ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

                  España

                  Título de Diplomado universitario en Enfermería

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una universidad

                  Enfermero/a diplomado/a

                  1. tammikuuta 1986

                  France

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

                  Le ministère de la santé

                  Infirmer(ère)

                  29. kesäkuuta 1979

                  Ireland

                  Certificate of Registered General Nurse

                  An Bord Altranais (The Nursing Board)

                  Registered General Nurse

                  29. kesäkuuta 1979

                  Italia

                  Diploma di infermiere professionale

                  Scuole riconosciute dallo Stato

                  Infermiere professionale

                  29. kesäkuuta 1979

                  Κύπρος

                  Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

                  Νοσηλευτική Σχολή

                  Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                              1.

                              Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

                              1.

                              Māsu skolas

                  Māsa

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Māsas diploms

                              2.

                              Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

                  Lietuva

                              1.

                              Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

                              1.

                              Universitetas

                  Bendrosios praktikos slaugytojas

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją

                              2.

                              Kolegija

                  Luxembourg

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

                  Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

                  Infirmier

                  29. kesäkuuta 1979

                  Magyarország

                              1.

                              Ápoló bizonyítvány

                              1.

                              Iskola

                  Ápoló

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Diplomás ápoló oklevél

                              2.

                              Egyetem/főiskola

                              3.

                              Egyetemi okleveles ápoló oklevél

                              3.

                              Egyetem

                  Malta

                  Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

                  Universita’ ta' Malta

                  Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                              1.

                              Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

                              1.

                              Door een van overheidswege benoemde examencommissie

                  Verpleegkundige

                  29. kesäkuuta 1979

                              2.

                              Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

                              2.

                              Door een van overheidswege benoemde examencommissie

                              3.

                              Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

                              3.

                              Door een van overheidswege benoemde examencommissie

                              4.

                              Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige — Kwalificatieniveau 4

                              4.

                              Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

                              5.

                              Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige — Kwalificatieniveau 5

                              5.

                              Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

                  Österreich

                              1.

                              Diplom als ”Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger”

                              1.

                              Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

                              —

                              Diplomierte Krankenschwester

                              —

                              Diplomierter Krankenpfleger

                  1. tammikuuta 1994

                              2.

                              Diplom als ”Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

                              2.

                              Allgemeine Krankenpflegeschule

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem ”magister pielęgniarstwa”

                  Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze
                  (toimivaltaisten viranomaisten tunnustama korkeakoulu)

                  Pielegniarka

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                              1.

                              Diploma do curso de enfermagem geral

                              1.

                              Escolas de Enfermagem

                  Enfermeiro

                  1. tammikuuta 1986

                              2.

                              Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

                              2.

                              Escolas Superiores de Enfermagem

                              3.

                              Carta de curso de licenciatura em enfermagem

                              3.

                              Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

                              1.

                              Univerza

                              2.

                              Visoka strokovna šola

                  Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovensko

                              1.

                              Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”magister z ošetrovateľstva” (”Mgr.”)

                              1.

                              Vysoká škola

                  Sestra

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”bakalár z ošetrovateľstva” (”Bc.”)

                              2.

                              Vysoká škola

                              3.

                              Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra

                              3.

                              Stredná zdravotnícka škola

                  Suomi/ Finland

                              1.

                              Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

                              1.

                              Terveydenhuolto-oppilaitokset/ Hälsovårdsläroanstalter

                  Sairaanhoitaja/Sjukskötare

                  1. tammikuuta 1994

                              2.

                              Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

                              2.

                              Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

                  Sverige

                  Sjuksköterskeexamen

                  Universitet eller högskola

                  Sjuksköterska

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                  Statement of Registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

                  Various

                              —

                              State Registered Nurse

                              —

                              Registered General Nurse

                  29. kesäkuuta 1979

            V.3.   HAMMASLÄÄKÄRIT
      5.3.1   Hammaslääkärin koulutusohjelma
      Hammaslääkärin koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä vähintään seuraavassa mainitut oppiaineet. Yhtä tai useampia näistä oppiaineista voidaan opettaa muiden aineiden osana tai niiden yhteydessä.

                  A.

                  Perusoppiaineet

                              —

                              kemia

                              —

                              fysiikka

                              —

                              biologia

                  B.

                  Lääketieteellis-biologiset oppiaineet ja yleislääketieteelliset oppiaineet

                              —

                              anatomia

                              —

                              embryologia

                              —

                              histologia, mukaan luettuna sytologia

                              —

                              fysiologia

                              —

                              biokemia (tai fysiologinen kemia)

                              —

                              patologinen anatomia

                              —

                              yleinen patologia

                              —

                              farmakologia

                              —

                              mikrobiologia

                              —

                              hygienia

                              —

                              sairauksien ennaltaehkäisy ja epidemiologia

                              —

                              radiologia

                              —

                              fysiatria

                              —

                              yleiskirurgia

                              —

                              yleislääketiede, mukaan luettuna lastentaudit

                              —

                              korva-, nenä- ja kurkkutaudit

                              —

                              iho- ja sukupuolitaudit

                              —

                              yleinen psykologia-psykopatologia-neuropatologia

                              —

                              anestesiologia

                  C.

                  Suoraan hammaslääketieteeseen liittyvät oppiaineet

                              —

                              protetiikka

                              —

                              hammashoidon materiaalit ja laitteet

                              —

                              konservatiivinen hammaslääketiede

                              —

                              ehkäisevä hammaslääketiede

                              —

                              anestesiologia ja sedaatio hammaslääketieteessä

                              —

                              hammas- ja suukirurgia

                              —

                              hammas- ja suupatologia

                              —

                              kliininen harjoittelu

                              —

                              lasten hammashoito

                              —

                              oikomishoito

                              —

                              parodontologia

                              —

                              hammaslääketieteellinen radiologia

                              —

                              purenta ja leukojen toiminta

                              —

                              ammattiorganisaatio, ammattietiikka ja lainsäädäntö

                              —

                              hammaslääkärintoimen sosiaaliset näkökohdat

            5.3.2   Hammaslääkärin peruskoulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

                  Ammattinimike

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

                              —

                              De universiteiten/Les universités

                              —

                              De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

                  28. tammikuuta 1980

                  Česká republika

                  Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor)

                  Lékařská fakulta univerzity v České republice

                  Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

                  Zubní lékař

                  1. toukokuuta 2004

                  Danmark

                  Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

                  Tandlægehøjskolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

                  Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

                  Tandlæge

                  28. tammikuuta 1980

                  Deutschland

                  Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

                  Zuständige Behörden

                  Zahnarzt

                  28. tammikuuta 1980

                  Eesti

                  Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

                  Tartu Ülikool

                  Hambaarst

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                  Πτυχίo Οδovτιατρικής

                  Παvεπιστήμιo

                  Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

                  1. tammikuuta 1981

                  España

                  Título de Licenciado en Odontología

                  El rector de una universidad

                  Licenciado en odontología

                  1. tammikuuta 1986

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

                  Universités

                  Chirurgien-dentiste

                  28. tammikuuta 1980

                  Ireland

                              —

                              Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

                              —

                              Bachelor of Dental Surgery (BDS)

                              —

                              Licentiate in Dental Surgery (LDS)

                              —

                              Universities

                              —

                              Royal College of Surgeons in Ireland

                              —

                              Dentist

                              —

                              Dental practitioner

                              —

                              Dental surgeon

                  28. tammikuuta 1980

                  Italia

                  Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

                  Università

                  Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

                  Odontoiatra

                  28. tammikuuta 1980

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

                  Οδοντιατρικό Συμβούλιο

                  Οδοντίατρος

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  Zobārsta diploms

                  Universitātes tipa augstskola

                  Rezidenta diploms par zobārsta pēcdiploma izglītības programmas pabeigšanu, ko izsniedz universitātes tipa augstskola un ”Sertifikāts” — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

                  Zobārsts

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

                  Universitetas

                  Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

                  Gydytojas odontologas

                  1. toukokuuta 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

                  Jury d'examen d'Etat

                  Médecin-dentiste

                  28. tammikuuta 1980

                  Magyarország

                  Fogorvos oklevél (doctor medicinae dentariae, röv.: dr. med. dent.)

                  Egyetem

                  Fogorvos

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Lawrja fil- Kirurġija Dentali

                  Universita’ ta Malta

                  Kirurgu Dentali

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

                  Faculteit Tandheelkunde

                  Tandarts

                  28. tammikuuta 1980

                  Österreich

                  Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades ”Doktor der Zahnheilkunde”

                  Medizinische Fakultät der Universität

                  Zahnarzt

                  1. tammikuuta 1994

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych z tytułem ”lekarz dentysta”

                              1.

                              Akademia Medyczna,

                              2.

                              Uniwersytet Medyczny,

                              3.

                              Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

                  Lekarsko — Dentystyczny Egzamin Państwowy

                  Lekarz dentysta

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

                              —

                              Faculdades

                              —

                              Institutos Superiores

                  Médico dentista

                  1. tammikuuta 1986

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

                              —

                              Univerza

                  Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic zobozdravnik/zobozdravnica

                  Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”doktor zubného lekárstva” (”MDDr.”)

                              —

                              Vysoká škola

                  Zubný lekár

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                  Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

                  Hammaslääkäri/Tandläkare

                  1. tammikuuta 1994

                  Sverige

                  Tandläkarexamen

                              —

                              Universitetet i Umeå

                              —

                              Universitetet i Göteborg

                              —

                              Karolinska Institutet

                              —

                              Malmö Högskola

                  Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

                  Tandläkare

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                              —

                              Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

                              —

                              Licentiate in Dental Surgery

                              —

                              Universities

                              —

                              Royal Colleges

                              —

                              Dentist

                              —

                              Dental practitioner

                              —

                              Dental surgeon

                  28. tammikuuta 1980

            5.3.3   Erikoishammaslääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Oikomishoito

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/Belgien

                  Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

                  Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

                  27. tammikuuta 2005

                  Danmark

                  Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

                  Sundhedsstyrelsen

                  28. tammikuuta 1980

                  Deutschland

                  Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

                  Landeszahnärztekammer

                  28. tammikuuta 1980

                  Eesti

                  Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

                  Tartu Ülikool

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                  Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

                              —

                              Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

                              —

                              Νoμαρχία

                  1. tammikuuta 2003

                  France

                  Titre de spécialiste en orthodontie

                  Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

                  28. tammikuuta 1980

                  Ireland

                  Certificate of specialist dentist in orthodontics

                  Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

                  28. tammikuuta 1980

                  Italia

                  Diploma di specialista in Ortognatodonzia

                  Università

                  21. toukokuuta 2005

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

                  Οδοντιατρικό Συμβούλιο

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  ”Sertifikāts”— kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

                  Latvijas Ārstu biedrība

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. toukokuuta 2004

                  Magyarország

                  Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

                  Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

                  Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

                  Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

                  28. tammikuuta 1980

                  Polska

                  Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

                  Centrum Egzaminów Medycznych

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

                              1.

                              Ministrstvo za zdravje

                              2.

                              Zdravniška zbornica Slovenije

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/Finland

                  Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  1. tammikuuta 1994

                  Sverige

                  Bevis om specialistkompetens i tandreglering

                  Socialstyrelsen

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

                  Competent authority recognised for this purpose

                  28. tammikuuta 1980

                  Suukirurgia

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Viiteajankohta

                  Danmark

                  Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

                  Sundhedsstyrelsen

                  28. tammikuuta 1980

                  Deutschland

                  Fachzahnärztliche
                  Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

                  Landeszahnärztekammer

                  28. tammikuuta 1980

                  Ελλάς

                  Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (up to 31 December 2002)

                              —

                              Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

                              —

                              Νoμαρχία

                  1. tammikuuta 1981

                  Ireland

                  Certificate of specialist dentist in oral surgery

                  Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

                  28. tammikuuta 1980

                  Italia

                  Diploma di specialista in Chirurgia Orale

                  Università

                  21. toukokuuta 2005

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

                  Οδοντιατρικό Συμβούλιο

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. toukokuuta 2004

                  Magyarország

                  Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

                  Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

                  Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

                  Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

                  28. tammikuuta 1980

                  Polska

                  Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

                  Centrum Egzaminów Medycznych

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

                              1.

                              Ministrstvo za zdravje

                              2.

                              Zdravniška zbornica Slovenije

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                  Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leuka-kirurgia/Specialtandläkar-examen, oral och maxillofacial kirurgi

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  1. tammikuuta 1994

                  Sverige

                  Bevis om specialist-kompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

                  Socialstyrelsen

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of completion of specialist training in oral surgery

                  Competent authority recognised for this purpose

                  28. tammikuuta 1980

            V.4.   ELÄINLÄÄKÄRIT
      5.4.1   Eläinlääkärin opinto-ohjelma
      Eläinlääkärin koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä vähintään seuraavassa mainitut oppiaineet.
      Opetusta yhdessä tai useammassa näistä aineista voidaan antaa muiden aineiden osana tai niiden yhteydessä.

                  A.

                  Perusopinnot

                              —

                              fysiikka

                              —

                              kemia

                              —

                              eläintiede

                              —

                              kasvitiede

                              —

                              biomatematiikka

                  B.

                  Erityisopinnot

                              a.

                              Perustieteet

                                          —

                                          anatomia (histologia ja embryologia mukaan luettuna)

                                          —

                                          fysiologia

                                          —

                                          biokemia

                                          —

                                          genetiikka

                                          —

                                          farmakologia

                                          —

                                          farmasia

                                          —

                                          toksikologia

                                          —

                                          mikrobiologia

                                          —

                                          immunologia

                                          —

                                          epidemiologia

                                          —

                                          ammattietiikka

                              b.

                              Kliiniset tieteet

                                          —

                                          obstetriikka

                                          —

                                          patologia (mukaan luettuna patologinen anatomia)

                                          —

                                          parasitologia

                                          —

                                          sisätautioppi ja kirurgia (mukaan luettuna anestesiologia)

                                          —

                                          kliinistä opetusta, jossa käsitellään kotieläimiä, siipikarjaa ja muita eläinlajeja

                                          —

                                          ennaltaehkäisevä lääketiede

                                          —

                                          radiologia

                                          —

                                          lisääntyminen ja lisääntymiseen liittyvät sairaudet

                                          —

                                          eläinlääkintöhallinto ja eläinlääketieteellinen kansanterveystyö

                                          —

                                          eläinlääketieteellinen lainsäädäntö ja oikeuslääketiede

                                          —

                                          sairauksien hoito-oppi

                                          —

                                          propedeutiikka

                              c.

                              Eläinten tuotanto

                                          —

                                          eläinten tuotanto

                                          —

                                          ruokintaoppi

                                          —

                                          agronomia

                                          —

                                          maatalousekonomia

                                          —

                                          kotieläinten hoito

                                          —

                                          eläinlääkintähygienia

                                          —

                                          etologia ja eläintensuojelu

                              d.

                              Elintarvikehygienia

                                          —

                                          eläinkunnasta peräisin olevien ihmisravinnoksi tarkoitettujen tuotteiden tarkastus ja valvonta

                                          —

                                          elintarvikehygienia ja -teknologia

                                          —

                                          käytännön harjoittelu (mukaan luettuna käytännön työ teurastamolla ja elintarviketehtaalla)

            Käytännön harjoittelu voidaan suorittaa harjoittelujakson muodossa edellyttäen, että kyseinen harjoittelu on kokopäiväistä ja suoritetaan toimivaltaisen viranomaisen suoran valvonnan alaisena ja ettei harjoittelujakso ole kuutta kuukautta pidempi viiden vuoden koulutuksen kokonaismäärästä.
      Teoreettisen ja käytännöllisen opetuksen on oltava tasapainossa ja sovitettu yhteen eri oppiaineryhmien välillä siten, että opiskelija saa asianmukaisella tavalla eläinlääkärin kaikissa tehtävissä tarvittavat tiedot ja tarvittavan kokemuksen.
      5.4.2   Eläinlääkärin koulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

                              —

                              De universiteiten/Les universités

                              —

                              De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  21. joulukuuta 1980

                  Česká republika

                              —

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

                              —

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

                  Veterinární fakulta univerzity v České republice

                  1. toukokuuta 2004

                  Danmark

                  Bevis for bestået kandidateksamen i veterinærvidenskab

                  Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

                  21. joulukuuta 1980

                  Deutschland

                  Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abscnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

                  Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

                  21. joulukuuta 1980

                  Eesti

                  Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

                  Eesti Põllumajandusülikool

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                  Πτυχίo Κτηvιατρικής

                  Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

                  1. tammikuuta 1981

                  España

                  Título de Licenciado en Veterinaria

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una universidad

                  1. tammikuuta 1986

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

                  21. joulukuuta 1980

                  Ireland

                              —

                              Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

                              —

                              Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

                  21. joulukuuta 1980

                  Italia

                  Diploma di laurea in medicina veterinaria

                  Università

                  Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

                  1. tammikuuta 1985

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Kτηνιάτρου

                  Κτηνιατρικό Συμβούλιο

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  Veterinārārsta diploms

                  Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

                  Lietuvos Veterinarijos Akademija

                  1. toukokuuta 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

                  Jury d'examen d'Etat

                  21. joulukuuta 1980

                  Magyarország

                  Állatorvos doktor oklevél —
                  dr. med. vet.

                  Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Kar

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

                  Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartse-nijkundig examen

                  21. joulukuuta 1980

                  Österreich

                              —

                              Diplom-Tierarzt

                              —

                              Magister medicinae veterinariae

                  Universität

                              —

                              Doktor der Veterinärmedizin

                              —

                              Doctor medicinae veterinariae

                              —

                              Fachtierarzt

                  1. tammikuuta 1994

                  Polska

                  Dyplom lekarza weterynarii

                              1.

                              Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

                              2.

                              Akademia Rolnicza we Wrocławiu

                              3.

                              Akademia Rolnicza w Lublinie

                              4.

                              Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

                  Universidade

                  1. tammikuuta 1986

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

                  Univerza

                  Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”doktor veterinárskej medicíny” (”MVDr.”)

                  Univerzita veterinárskeho lekárstva

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                  Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

                  Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                  1. tammikuuta 1994

                  Sverige

                  Veterinärexamen

                  Sveriges Lantbruksuniversitet

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                              1.

                              Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

                              1.

                              University of Bristol

                  21. joulukuuta 1980

                              2.

                              Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

                              2.

                              University of Liverpool

                              3.

                              Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

                              3.

                              University of Cambridge

                              4.

                              Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

                              4.

                              University of Edinburgh

                              5.

                              Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

                              5.

                              University of Glasgow

                              6.

                              Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

                              6.

                              University of London

            V.5.   KÄTILÖT
      5.5.1   Kätilön koulutusohjelma (koulutuslinjat I ja II)
      Kätilön koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutusohjelman on sisällettävä seuraavat kaksi osaa:

                  A.

                  Teoreettinen ja tekninen opetus

                              a.

                              Yleiset oppiaineet

                                          —

                                          anatomian ja fysiologian perusteet

                                          —

                                          patologian perusteet

                                          —

                                          bakteriologian, virologian ja parasitologian perusteet

                                          —

                                          biofysiikan, biokemian ja radiologian perusteet

                                          —

                                          lastentautioppi, erityisesti vastasyntyneiden sairaudet

                                          —

                                          terveydenhoito, terveyskasvatus, sairauksien ehkäisy, sairauksien varhaisdiagnosointi

                                          —

                                          ravitsemus ja ravitsemusoppi, erityisesti naisten, vastasyntyneiden ja imeväisten osalta

                                          —

                                          sosiologian ja sosiaalilääketieteen perusteet

                                          —

                                          farmakologian perusteet

                                          —

                                          psykologia

                                          —

                                          kasvatustiede

                                          —

                                          terveys- ja sosiaalilainsäädäntö ja terveydenhuollon organisaatio

                                          —

                                          ammattietiikka ja -lainsäädäntö

                                          —

                                          sukupuolikasvatus ja perhesuunnittelu

                                          —

                                          äidin ja lapsen oikeusturva

                              b.

                              Kätilöntoimeen liittyvät oppiaineet

                                          —

                                          anatomia ja fysiologia

                                          —

                                          embryologia ja sikiön kehitys

                                          —

                                          raskaus, synnytys ja lapsivuodeaika

                                          —

                                          gynekologinen ja obstetrinen patologia

                                          —

                                          synnytys- ja vanhempainvalmennus, mukaan luettuna psykologiset näkökohdat

                                          —

                                          synnytykseen valmistaminen (mukaan luettuna obstetristen teknisten apuvälineiden tuntemus ja käyttö)

                                          —

                                          kivunlievitys, nukutus ja elvytys

                                          —

                                          vastasyntyneen fysiologia ja patologia

                                          —

                                          vastasyntyneen hoito ja seuranta

                                          —

                                          psykologiset ja sosiaaliset tekijät

                  B.

                  Kliininen ja käytännön koulutus
                  Koulutukseen tulee liittyä asianmukainen ohjaus:

                              —

                              Raskausneuvonta, joka käsittää vähintään 100 ennen synnytystä tehtyä tutkimusta.

                              —

                              Vähintään 40 raskauden seuranta ja hoito.

                              —

                              Vähintään 40 synnytyksen hoitaminen; jos opiskelija ei voi hoitaa näin monta synnytystä potilaiden vähyyden vuoksi, voidaan hyväksyä vähintään 30 synnytyksen hoitaminen edellyttäen, että opiskelija lisäksi avustaa 20 synnytyksessä.

                              —

                              Avustaminen yhdessä tai kahdessa perätilasynnytyksessä. Jos tämä ei ole mahdollista sen vuoksi, ettei perätilasynnytyksiä ole, harjoittelu voidaan suorittaa simuloidussa tilanteessa.

                              —

                              Välilihan leikkauksen tekeminen ja haavan ompelu. Haavan ompelua opetetaan sekä teoriassa että käytännössä. Haavan ompelun opetukseen kuuluu sekä välilihanleikkaushaavan että pelkän välilihan repeämän ompelu. Opetus voidaan antaa simuloidussa tilanteessa, jos se on aivan välttämätöntä.

                              —

                              Seuranta ja hoito 40 riskisynnyttäjälle raskauden, synnytyksen tai lapsivuodeajan aikana.

                              —

                              Vähintään 100 lapsivuoteisen naisen ja terveen vastasyntyneen seuranta ja hoito (tutkimus mukaan luettuna) synnytyksen jälkeen.

                              —

                              Erityishoitoa tarvitsevien vastasyntyneiden seuranta ja hoito, mukaan luettuna keskoset, yliaikaiset, alipainoiset ja sairaat lapset.

                              —

                              Gynekologisten ja obstetristen sairauksien hoito.

                              —

                              Perehdytys sisätautien ja kirurgisten sairauksien hoitoon. Perehdytys sisältää teoreettista opetusta ja käytännön harjoittelua.

                        Teoreettisen ja teknisen opetuksen (koulutusohjelman osa A) on oltava tasapainossa ja sovitettu yhteen kliinisen koulutuksen kanssa (koulutusohjelman osa B) niin, että että opiskelijalla on mahdollisuus hankkia riittävästi tässä liitteessä tarkoitettua tietoa ja kokemusta.
                  Kliininen opetus (koulutusohjelman osa B) annetaan ohjattuna käytännön työpaikkakoulutuksena sairaalan osastoilla tai muissa toimivaltaisten viranomaisten tai elinten hyväksymissä terveydenhuollon yksiköissä. Kätilöopiskelijat osallistuvat harjoittelun osana yksikköjen toimintaan, sikäli kuin se liittyy heidän koulutukseensa. Heidät perehdytetään kätilöntoimeen liittyviin tehtäviin.

            5.5.2   Kätilön koulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Ammattinimike

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

                              —

                              De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

                              —

                              De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  Vroedvrouw/Accoucheuse

                  23. tammikuuta 1983

                  Česká republika

                              1.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

                                          —

                                          Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

                              1.

                              Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

                  Porodní asistentka/porodní asistent

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

                                          —

                                          Vysvědčení o absolutoriu

                              2.

                              Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

                  Danmark

                  Bevis for bestået jordemodereksamen

                  Danmarks jordemoderskole

                  Jordemoder

                  23. tammikuuta 1983

                  Deutschland

                  Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

                  Staatlicher Prüfungsausschuss

                              —

                              Hebamme

                              —

                              Entbindungspfleger

                  23. tammikuuta 1983

                  Eesti

                  Diplom ämmaemanda erialal

                              1.

                              Tallinna Meditsiinikool

                              2.

                              Tartu Meditsiinikool

                              —

                              Ämmaemand

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                              1.

                              Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

                              1.

                              Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

                              —

                              Μαία

                              —

                              Μαιευτής

                  23. tammikuuta 1983

                              2.

                              Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

                              2.

                              ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

                              3.

                              Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

                              3.

                              Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

                  España

                              —

                              Título de Matrona

                              —

                              Título de Asistente obstétrico (matrona)

                              —

                              Título de Enfermería obstétrica-ginecológica

                  Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              Matrona

                              —

                              Asistente obstétrico

                  1. tammikuuta 1986

                  France

                  Diplôme de sage-femme

                  L'Etat

                  Sage-femme

                  23. tammikuuta 1983

                  Ireland

                  Certificate in Midwifery

                  An Board Altranais

                  Midwife

                  23. tammikuuta 1983

                  Italia

                  Diploma d'ostetrica

                  Scuole riconosciute dallo Stato

                  Ostetrica

                  23. tammikuuta 1983

                  Κύπρος

                  Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

                  Νοσηλευτική Σχολή

                  Εγγεγραμμένη Μαία

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

                  Māsu skolas

                  Vecmāte

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                              1.

                              Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

                                          —

                                          Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

                              1.

                              Universitetas

                  Akušeris

                  1. toukokuuta 2004

                              2.

                              Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

                                          —

                                          Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

                              2.

                              Kolegija

                              3.

                              Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

                              3.

                              Kolegija

                  Luxembourg

                  Diplôme de sage-femme

                  Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

                  Sage-femme

                  23. tammikuuta 1983

                  Magyarország

                  Szülésznő bizonyítvány

                  Iskola/főiskola

                  Szülésznő

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

                  Universita’ ta' Malta

                  Qabla

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Diploma van verloskundige

                  Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

                  Verloskundige

                  23. tammikuuta 1983

                  Österreich

                  Hebammen-Diplom

                              —

                              Hebammenakademie

                              —

                              Bundeshebammenlehranstalt

                  Hebamme

                  1. tammikuuta 1994

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem ”magister położnictwa”

                  Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze
                  (toimivaltaisten viranomaisten tunnustama korkeakoulu)

                  Położna

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                              1.

                              Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                              1.

                              Ecolas de Enfermagem

                  Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                  1. tammikuuta 1986

                              2.

                              Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                              2.

                              Escolas Superiores de Enfermagem

                              3.

                              Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                              3.

                                          —

                                          Escolas Superiores de Enfermagem

                                          —

                                          Escolas Superiores de Saúde

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov ”diplomirana babica/diplomirani babičar”

                              1.

                              Univerza

                              2.

                              Visoka strokovna šola

                  diplomirana babica/diplomirani babičar

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovensko

                              1.

                              Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”bakalár z pôrodnej asistencie” (”Bc.”)

                              2.

                              Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka

                              1.

                              Vysoká škola

                              2.

                              Stredná zdravotnícka škola

                  Pôrodná asistentka

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                              1.

                              Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

                              1.

                              Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

                  Kätilö/Barnmorska

                  1. tammikuuta 1994

                              2.

                              Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

                              2.

                              Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

                  Sverige

                  Barnmorskeexamen

                  Universitet eller högskola

                  Barnmorska

                  1. tammikuuta 1994

                  United Kingdom

                  Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

                  Various

                  Midwife

                  23. tammikuuta 1983

            V.6.   PROVIISORIT
      5.6.1   Proviisorin koulutusohjelma

                  —

                  kasvi- ja eläinbiologia

                  —

                  fysiikka

                  —

                  yleinen ja epäorgaaninen kemia

                  —

                  orgaaninen kemia

                  —

                  analyyttinen kemia

                  —

                  farmaseuttinen kemia, mukaan luettuna lääkevalmisteiden analysointi

                  —

                  yleinen ja sovellettu (lääketieteellinen) biokemia

                  —

                  anatomia ja fysiologia, lääketieteellinen terminologia

                  —

                  mikrobiologia

                  —

                  farmakologia ja lääkehoito

                  —

                  farmaseuttinen teknologia

                  —

                  toksikologia

                  —

                  farmakognosia

                  —

                  lainsäädäntö ja tarvittaessa ammattietiikka

            Kaikkien koulutusohjelman vähimmäisvaatimuksiin kuuluvien oppiaineiden teoreettisessa ja käytännöllisessä opetuksessa on painotettava riittävästi teoriaa opetuksen yliopistollisen luonteen säilyttämiseksi.
      5.6.2   Proviisorin koulutuksesta annettavat asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Tutkintotodistukseen liitettävä todistus

                  Viiteajankohta

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

                              —

                              De universiteiten/Les universités

                              —

                              De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  1. lokakuuta 1987

                  Česká republika

                  Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

                  Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

                  Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

                  1. toukokuuta 2004

                  Danmark

                  Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

                  Danmarks Farmaceutiske Højskole

                  1. lokakuuta 1987

                  Deutschland

                  Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

                  Zuständige Behörden

                  1. lokakuuta 1987

                  Eesti

                  Diplom proviisori õppekava läbimisest

                  Tartu Ülikool

                  1. toukokuuta 2004

                  Ελλάς

                  Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

                  Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

                  1. lokakuuta 1987

                  España

                  Título de Licenciado en Farmacia

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una universidad

                  1. lokakuuta 1987

                  France

                              —

                              Diplôme d'Etat de pharmacien

                              —

                              Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

                  Universités

                  1. lokakuuta 1987

                  Ireland

                  Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

                  1. lokakuuta 1987

                  Italia

                  Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

                  Università

                  1. marraskuuta 1993

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

                  Συμβούλιο Φαρμακευτικής

                  1. toukokuuta 2004

                  Latvija

                  Farmaceita diploms

                  Universitātes tipa augstskola

                  1. toukokuuta 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. toukokuuta 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de pharmacien

                  Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

                  1. lokakuuta 1987

                  Magyarország

                  Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, röv: mag. Pharm)

                  EG Egyetem

                  1. toukokuuta 2004

                  Malta

                  Lawrja fil-farmaċija

                  Universita’ ta' Malta

                  1. toukokuuta 2004

                  Nederland

                  Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

                  Faculteit Farmacie

                  1. lokakuuta 1987

                  Österreich

                  Staatliches Apothekerdiplom

                  Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

                  1. lokakuuta 1994

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

                              1.

                              Akademia Medyczna

                              2.

                              Uniwersytet Medyczny

                              3.

                              Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

                  1. toukokuuta 2004

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

                  Universidades

                  1. lokakuuta 1987

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv ”magister farmacije/magistra farmacije”

                  Univerza

                  Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

                  1. toukokuuta 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu ”magister farmácie” (”Mgr.”)

                  Vysoká škola

                  1. toukokuuta 2004

                  Suomi/ Finland

                  Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Kuopion yliopisto

                  1. lokakuuta 1994

                  Sverige

                  Apotekarexamen

                  Uppsala universitet

                  1. lokakuuta 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

                  1. lokakuuta 1987

            V.7.   ARKKITEHDIT
      5.7.1   Direktiivin 46 artiklan 1 kohdan nojalla tunnustettavat arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat

                  Maa

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Asiakirjan antava elin

                  Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

                  Viitelukuvuosi

                  België/ Belgique/ Belgien

                              1.

                              Architect/Architecte

                              2.

                              Architect/Architecte

                              3.

                              Architect

                              4.

                              Architect/Architecte

                              5.

                              Architect/Architecte

                              6.

                              Burgelijke ingenieur-architect

                              1.

                              Nationale hogescholen voor architectuur

                              2.

                              Hogere-architectuur-instituten

                              3.

                              Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

                              4.

                              Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

                              5.

                              Sint-Lucasscholen

                              6.

                              Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

                              6.

                              ”Faculté Polytechnique” van Mons

                  1988/1989

                              1.

                              Architecte/Architect

                              2.

                              Architecte/Architect

                              3.

                              Architect

                              4.

                              Architecte/Architect

                              5.

                              Architecte/Architect

                              6.

                              Ingénieur-civil — architecte

                              1.

                              Ecoles nationales supérieures d'architecture

                              2.

                              Instituts supérieurs d'architecture

                              3.

                              Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

                              4.

                              Académies royales des Beaux-Arts

                              5.

                              Ecoles Saint-Luc

                              6.

                              Facultés des sciences appliquées des universités

                              6.

                              Faculté polytechnique de Mons

                  Danmark

                  Arkitekt cand. arch.

                              —

                              Kunstakademiets Arkitektskole i København

                              —

                              Arkitektskolen i Århus

                  1988/1989

                  Deutschland

                  Diplom-Ingenieur,
                  Diplom-Ingenieur Univ.

                              —

                              Universitäten (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Hochschulen für bildende Künste

                              —

                              Hochschulen für Künste

                  1988/1989

                  Diplom-Ingenieur,
                  Diplom-Ingenieur FH

                              —

                              Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (16)

                              —

                              Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

                  Eλλάς

                  Δίπλωμα αρχιτέκτονα — μηχανικού

                              —

                              Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

                              —

                              Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

                  Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

                  1988/1989

                  España

                  Título oficial de arquitecto

                  Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

                              —

                              Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Vallès;

                              —

                              Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid;

                              —

                              Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas;

                              —

                              Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia;

                              —

                              Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla;

                              —

                              Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid;

                              —

                              Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Coruña;

                              —

                              Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián;

                              —

                              Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona;

                              —

                              Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares;

                              —

                              Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada;

                              —

                              Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante;

                              —

                              Universidad Europea de Madrid;

                              —

                              Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona;

                              —

                              Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle;

                              —

                              Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia;

                              —

                              Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

                  1988/1989
                  1999/2000
                  1999/2000
                  1997/1998
                  1998/1999
                  1999/2000
                  1998/1999
                  1999/2000
                  1994/1995

                  France

                              1.

                              Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

                              1.

                              Le ministre chargé de l'architecture

                  1988/1989

                              2.

                              Diplôme d'architecte ESA

                              2.

                              Ecole spéciale d'architecture de Paris

                              3.

                              Diplôme d'architecte ENSAIS

                              3.

                              Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

                  Ireland

                              1.

                              Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

                              1.

                              National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

                  1988/1989

                              2.

                              Degree of Bachelor of Architecture (B. Arch)
                              (Previously, until 2002 - Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

                              2.

                              Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
                              (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

                              3.

                              Certificate of associateship (ARIAI)

                              3.

                              Royal Institute of Architects of Ireland

                              4.

                              Certificate of membership (MRIAI)

                              4.

                              Royal Institute of Architects of Ireland

                  Italia

                              —

                              Laurea in architettura

                              —

                              Università di Camerino

                              —

                              Università di Catania — Sede di Siracusa

                              —

                              Università di Chieti

                              —

                              Università di Ferrara

                              —

                              Università di Firenze

                              —

                              Università di Genova

                              —

                              Università di Napoli Federico II

                              —

                              Università di Napoli II

                              —

                              Università di Palermo

                              —

                              Università di Parma

                              —

                              Università di Reggio Calabria

                              —

                              Università di Roma ”La Sapienza”

                              —

                              Universtià di Roma III

                              —

                              Università di Trieste

                              —

                              Politecnico di Bari

                              —

                              Politecnico di Milano

                              —

                              Politecnico di Torino

                              —

                              Istituto universitario di architettura di Venezia

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  1988/1989

                              —

                              Laurea in ingegneria edile — architettura

                              —

                              Università dell'Aquilla

                              —

                              Università di Pavia

                              —

                              Università di Roma”La Sapienza”

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  1998/1999

                              —

                              Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

                              —

                              Università dell'Aquilla

                              —

                              Università di Pavia

                              —

                              Università di Roma ”La Sapienza”

                              —

                              Università di Ancona

                              —

                              Università di Basilicata — Potenza

                              —

                              Università di Pisa

                              —

                              Università di Bologna

                              —

                              Università di Catania

                              —

                              Università di Genova

                              —

                              Università di Palermo

                              —

                              Università di Napoli Federico II

                              —

                              Università di Roma — Tor Vergata

                              —

                              Università di Trento

                              —

                              Politecnico di Bari

                              —

                              Politecnico di Milano

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  2003/2004

                              —

                              Laurea specialistica quinquennale in Architettura

                              —

                              Laurea specialistica quinquennale in Architettura

                              —

                              Laurea specialistica quinquennale in Architettura

                              —

                              Laurea specialistica in Architettura

                              —

                              Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza”

                              —

                              Università di Ferrara

                              —

                              Università di Genova

                              —

                              Università di Palermo

                              —

                              Politecnico di Milano

                              —

                              Politecnico di Bari

                              —

                              Università di Roma III

                              —

                              Università di Firenze

                              —

                              Università di Napoli II

                              —

                              Politecnico di Milano II

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente
                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente
                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente
                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  1998/1999
                  1999/2000
                  2003/2004
                  2004/2005

                  Nederland

                              1.

                              Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

                              1.

                              Technische Universiteit te Delft

                  Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

                  1988/1989

                              2.

                              Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

                              2.

                              Technische Universiteit te Eindhoven

                              3.

                              Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

                                          —

                                          de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

                                          —

                                          de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

                                          —

                                          de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

                                          —

                                          de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

                                          —

                                          de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

                                          —

                                          de Hogeschool Maastricht te Maastricht

                  Österreich

                              1.

                              Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

                              1.

                              Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

                  1998/1999

                              2.

                              Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

                              2.

                              Technische Universität Wien

                              3.

                              Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

                              3.

                              Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

                              4.

                              Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

                              4.

                              Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

                              5.

                              Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

                              5.

                              Akademie der Bildenden Künste in Wien

                              6.

                              Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

                              6.

                              Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em Arquitectura
                  Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/92

                              —

                              Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

                              —

                              Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

                              —

                              Escola Superior Artística do Porto

                              —

                              Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

                  1988/1989
                  1991/1992

                  Suomi/Finland

                  Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

                              —

                              Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki)

                              —

                              Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors
                              tekniska högskola

                              —

                              Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

                  1998/1999

                  Sverige

                  Arkitektexamen

                  Chalmers Tekniska Högskola AB
                  Kungliga Tekniska Högskolan
                  Lunds Universitet

                  1998/1999

                  United Kingdom

                              1.

                              Diplomas in architecture

                              1.

                                          —

                                          Universities

                                          —

                                          Colleges of Art

                                          —

                                          Schools of Art

                  Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.
                  The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.
                  EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

                  1988/1989

                              2.

                              Degrees in architecture

                              2.

                              Universities

                              3.

                              Final examination

                              3.

                              Architectural Association

                              4.

                              Examination in architecture

                              4.

                              Royal College of Art

                              5.

                              Examination Part II

                              5.

                              Royal Institute of British Architects

         (1)  1. tammikuuta 1983

         (2)  1. tammikuuta 1983

         (3)  1. elokuuta 1987, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä päivää,

         (4)  31. joulukuuta 1971,

         (5)  31. lokakuuta 1999,

         (6)  Kyseisiä asiakirjoja ei enää anneta koulutuksesta, joka on alkanut 5. maaliskuuta 1982 jälkeen,

         (7)  9. heinäkuuta 1984

         (8)  3. joulukuuta 1971,

         (9)  31. lokakuuta 1993

         (10)  Kyseisiä asiakirjoja ei enää anneta koulutuksesta, joka on alkanut 5. maaliskuuta 1982 jälkeen,

         (11)  8. heinäkuuta 1984

         (12)  1. tammikuuta 1983, lukuun ottamatta henkilöitä, jotka ovat aloittaneet koulutuksen ennen kyseistä päivää ja jotka ovat suorittaneet koulutuksen ennen vuoden 1988 loppua.

         (13)  31. joulukuuta 1994

         (14)  1. tammikuuta 1983

         (15)  Suu- ja leukakirurgian erikoisalan koulutuksesta annettavaan asiakirjaan johtavan koulutuksen (lääkärin ja hammaslääkärin peruskoulutus) edellytyksenä on, että hakija on suorittanut hyväksytysti lääkärin peruskoulutuksen (24 artikla) ja lisäksi suorittanut hyväksytysti hammaslääkärin peruskoulutuksen (34 artikla).

         (16)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 43 Absatz 1 anzuerkennen.

      LIITE VI
      Niitä ammatteja koskevat saavutetut oikeudet, joihin sovelletaan koulutuksen vähimmäisvaatimusten yhteensovittamiseen perustuvaa tunnustamista
      6.   Arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat, joita saavutetut oikeudet koskevat 49 artiklan 1 kohdan nojalla

                  MAA

                  Koulutuksesta annettava asiakirja

                  Viitelukuvuosi

                  België/Belgique/Belgien

                              —

                              kansallisissa arkkitehtikorkeakouluissa tai -instituuteissa annetut tutkintotodistukset (architecte-architect)

                              —

                              Hasseltin maakunnallisessa arkkitehtikorkeakoulussa annetut tutkintotodistukset (architect)

                              —

                              kuninkaallisissa taideakatemioissa annetut tutkintotodistukset (architecte — architect)

                              —

                              Saint-Luc-oppilaitoksessa ”écoles Saint-Luc” annetut tutkintotodistukset (architecte — architect)

                              —

                              yliopistolliset insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on arkkitehtiliiton antama harjoittelutodistus, joka oikeuttaa sen haltijan käyttämään arkkitehdin ammattinimikettä (architecte — architect)

                              —

                              arkkitehtuurin keskus- tai valtakunnallisen tutkintolautakunnan antamat arkkitehdin tutkintotodistukset (architecte — architect)

                              —

                              yliopistojen soveltavien luonnontieteiden tiedekunnissa ja Monsin teknillisessä tiedekunnassa annetut insinöörin/arkkitehdin ja arkkitehdin/insinöörin tutkintotodistukset (ingénieur — architecte, ingénieur-architect)

                  1987/1988

                  Česká republika

                              —

                              ”České vysoké učení technické” -yliopiston (Tšekin tekninen yliopisto Prahassa) tutkintotodistukset:

                                          —

                                          ”Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (arkkitehtuurin ja rakennustekniikan tiedekunta) (vuoteen 1951),

                                          —

                                          ”Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (arkkitehtuurin ja rakennustekniikan tiedekunta) (vuosina 1951—1960),

                                          —

                                          ”Fakulta stavební”(rakennustekniikan tiedekunta) (vuodesta 1960) seuraavien opintolinjojen osalta: rakennustekniikka ja rakenteet, rakennustekniikka, rakentaminen ja arkkitehtuuri, arkkitehtuuri (mukaan lukien yhdyskuntasuunnittelu ja maankäytön suunnittelu), asuinrakennukset, teollisuusrakennukset ja maatalouden tuotantorakennukset tai rakennustekniikan opinto-ohjelmassa rakennustekniikan ja arkkitehtuurin opintolinjassa,

                                          —

                                          ”Fakulta architektury” (arkkitehtuurin tiedekunta) (vuodesta 1976) seuraavien opintolinjojen osalta: arkkitehtuuri, yhdyskuntasuunnittelu ja maankäytön suunnittelu tai seuraavissa opinto-ohjelmissa: arkkitehtuuri ja yhdyskuntasuunnittelu seuraavien opintolinjojen osalta: arkkitehtuuri, arkkitehtonisen suunnittelun teoria, yhdyskuntasuunnittelu ja maankäytön suunnittelu, arkkitehtuurin historia ja historiallisten monumenttien rekonstruktuointi tai arkkitehtuuri ja rakennustekniikka

                              —

                              ”Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” -korkeakoulun (vuoteen 1951 asti) arkkitehtuurin ja rakentamisen alalla antamat tutkintotodistukset,

                              —

                              ”Vysoká škola stavitelství v Brně” -korkeakoulun (vuosina 1951—1956) arkkitehtuurin ja rakentamisen alalla antamat tutkintotodistukset,

                              —

                              ”Vysoké učení technické v Brně”-, ”Fakulta architektury” -tiedekunnan (arkkitehtuurin tiedekunta) (vuodesta 1956) arkkitehtuurin ja yhdyskuntasuunnittelun opintolinjoilla antamat tutkintotodistukset tai ”Fakulta stavební” -tiedekunnan (rakennustekniikan tiedekunta) (vuodesta 1956) rakentamisen opintolinjalla antamat tutkintotodistukset,

                              —

                              ”Vysoká škola báňská — Technická univerzita Ostrava”, ”Fakulta stavební” -tiedekunnan (rakennustekniikan tiedekunta) (vuodesta 1997) rakenteiden ja arkkitehtuurin opintolinjalla tai rakennustekniikan opintolinjalla antamat tutkintotodistukset,

                              —

                              ”Technická univerzita v Liberci”, ”Fakulta architektury” -tiedekunnan (arkkitehtuurin tiedekunta) (vuodesta 1994) arkkitehtuurin ja yhdyskuntasuunnittelun koulutusohjelmassa arkkitehtuurin opintolinjalla antamat tutkintotodistukset,

                              —

                              ”Akademie výtvarných umění v Praze” -korkeakoulun taiteen koulutusohjelmassa arkkitehtonisen suunnittelun opintolinjalla antamat tutkintotodistukset,

                              —

                              ”Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” -yliopiston taiteen koulutusohjelmassa arkkitehtuurin opintolinjalla antamat tutkintotodistukset,

                              —

                              todistus ”Česká komora architektů” -kamarin ilman opintolinjan tai rakennustekniikan opintolinjan tarkennusta antamasta luvasta

                  2006/2007

                  Danmark

                              —

                              Kööpenhaminan ja Århusin arkkitehtikouluissa annetut tutkintotodistukset (architekt)

                              —

                              arkkitehtikollegion antama rekisteröintitodistus, joka on annettu 28 toukokuuta 1975 annetun lain N:o 202 nojalla (registreret arkitekt)

                              —

                              teknillisissä korkeakouluissa annetut tutkintotodistukset (bygningskonstruktør), joiden liitteenä on toimivaltaisen viranomaisen antama todistus muodollisen pätevyyden osoittavan kokeensuorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 48 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi

                  1987/1988

                  Deutschland

                              —

                              taidekorkeakoulujen myöntämät tutkintotodistukset (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)

                              —

                              teknillisten korkeakoulujen ”Technische Hochschule”-oppilaitoksen ja yliopistojen arkkitehtuuriosaston (Architektur/Hochbau), ja jos mainittu korkeakoulu on liitetty ”Gesamthochschule”-oppilaitokseen, myös ”Gesamthochschule”-oppilaitosten arkkitehtuuriosaston antamat tutkintotodistukset (Dipl.Ing. ja muut oppiarvot, jotka myöhemmin saatetaan myöntää kyseisten tutkintotodistusten haltijoille)

                              —

                              ammattikorkeakoulujen ”Fachhochschule”-oppilaitoksen arkkitehtuuriosaston (Architektur/Hochbau), ja jos mainittu korkeakoulu on liitetty ”Gesamthochschule”-oppilaitokseen, myös ”Gesamthochschule”-oppilaitosten arkkitehtuuriosaston antama tutkintotodistus, jonka liitteenä on, jos koulutus on lyhyempi kuin nelivuotinen, mutta ainakin kolme vuotta, asianomaisen ammatillisen toimielimen antama 47 artiklan 1 kohdan mukainen todistus nelivuotisesta ammattikokemuksesta Saksan liittotasavallassa (Ingenieur grad. ja muut oppiarvot, jotka myöhemmin saatetaan myöntää kyseisten tutkintotodistusten haltijoille)

                              —

                              teknillisten koulujen ”Ingenieurschule”-oppilaitoksen ja ammattioppilaitosten ”Werkkunstschule” arkkitehtuuriosaston ennen 1 päivää tammikuuta 1973 antamat tutkintotodistukset (Prüfungszeugnis), joiden liitteenä on toimivaltaisten viranomaisten antama todistus muodollisen ammattipätevyyden osoittavan kokeen suorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 48 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi

                  1987/1988

                  Eesti

                              —

                              diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (arkkitehtuuriopintojen tutkintotodistus, jonka on antanut vuodesta 1996 Viron taideakatemian arkkitehtuurin tiedekunta), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989—1995 (antanut vuosina 1989—1995 Tallinnan taideyliopisto), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951—1988 (antanut vuosina 1951—1988 Viron sosialistisen neuvostotasavallan taideinstituutti)

                  2006/2007

                  Eλλάς

                              —

                              Ateenan Metsovion Polytechnion -korkeakoulussa annetut insinöörin/arkkitehdin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

                              —

                              Thessalonikin Aristotelion Panepistimion -korkeakoulussa annetut insinöörin/arkkitehdin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

                              —

                              Ateenan Metsovion Polytechnion -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

                              —

                              Thessalonikin Artistotelion Panepistimion -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

                              —

                              Panepistimion Thrakis -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

                              —

                              Panepistimion Patron -korkeakoulussa annetut insinöörin tutkintotodistukset, joiden liitteenä on Kreikan tekniikkakamarin antama todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa alalla

                  1987/1988

                  España

                  Opetus- ja tiedeministeriön tai korkeakoulun antama virallinen arkkitehdin pätevyystodistus (título oficial de arquitecto)

                  1987/1988

                  France

                              —

                              vuoteen 1959 saakka opetusministeriön ja sen jälkeen kulttuuriministeriön antamat valtion arkkitehdin tutkintotodistukset (architecte DPLG)

                              —

                              ”Ecole spéciale d'architecture” -oppilaitoksessa annetut tutkintotodistukset (architecte DESA)

                              —

                              Strasbourgin ”Ecole nationale supérieure des Arts et Industries” -oppilaitoksen (aiemmin ”Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) arkkitehtuuriosastossa vuodesta 1955 alkaen annetut tutkintotodistukset (architecte ENSAIS)

                  1987/1988

                  Ireland

                              —

                              Irlannin valtionyliopiston (National University of Ireland) ”Bachelor of Architecture” -tutkinto (B Arch. (NUI)), jota edeltää Dublinin University Collegessa suoritettu arkkitehtitutkinto

                              —

                              College of Technology -opistossa (Bolton Street, Dublin) annettu korkeakoulututkinnon tasoinen arkkitehdin tutkintotodistus (Diplom. Arch.)

                              —

                              todistus Irlannin kuninkaallisen arkkitehti-instituutin (Royal Institute of Architects of Ireland) liitännäisjäsenyydestä (A.R.I.A.I.)

                              —

                              todistus Irlannin kuninkaallisen arkkitehti-instituutin jäsenyydestä (M.R.I.A.I.)

                  1987/1988

                  Italia

                              —

                              yliopistossa, teknillisessä korkeakoulussa sekä Venetsian ja Reggio Calabrian arkkitehtikorkeakoulussa annettu ”laurea in architettura” -tutkintotodistus, yhdessä arkkitehdin ammatin itsenäiseen harjoittamiseen oikeuttavan tutkintotodistuksen kanssa, jonka opetusministeriö antaa sen jälkeen, kun asianomainen on toimivaltaiselle lautakunnalle suorittanut valtiontutkinnon, joka antaa oikeuden itsenäisesti harjoittaa arkkitehdin ammattia (dott. architetto)

                              —

                              yliopistossa ja teknillisessä korkeakoulussa annettu rakennustekniikan (”sezione costenzione civile”) ”laurea in ingegneria” -tutkintotodistus, yhdessä arkkitehdin ammatin itsenäiseen harjoittamiseen oikeuttavan tutkintotodistuksen kanssa, jonka opetusministeriö antaa sen jälkeen, kun asianomainen on toimivaltaiselle lautakunnalle suorittanut valtiontutkinnon, joka antaa oikeuden itsenäisesti harjoittaa ammattia (dott. ing. Architetto ou dott. ing. in ingegneria civile)

                  1987/1988

                  Κύπρος

                              —

                              Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου, (todistus rekisteröinnistä Kyproksen tekniikkakamarin (ETEK) arkkitehtirekisteriin)

                  2006/2007

                  Latvija

                              —

                              ”arhitekta diploms”, ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958. gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958. gada līdz 1991. gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un ”Arhitekta prakses sertifikāts”, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (vuoteen 1958 Latvian valtiollisen yliopiston rakennusteknisen tiedekunnan arkkitehtuurin osaston antamat arkkitehdin tutkintotodistukset, vuosina 1958—1991 Riikan polyteknisen instituutin rakennusteknisen tiedekunnan arkkitehtuurin osaston antamat arkkitehdin tutkintotodistukset, vuodesta 1991 Riikan teknillisen yliopiston arkkitehtuurin tiedekunnan antamat arkkitehdin tutkintotodistukset ja todistus rekisteröinnistä Latvian arkkitehtiyhdistyksen rekisteriin)

                  2006/2007

                  Lietuva

                              —

                              vuoteen 1969 Kauno politechnikos institutas -korkeakoulun antamat suunnitteluarkkitehdin/arkkitehdin tutkintotodistukset (inžinierius architektas / architektas)

                              —

                              vuoteen 1990 Vilnius inžinerinis statybos institutas -korkeakoulun, vuoteen 1996 Vilniaus technikos universitetas -yliopiston ja vuodesta 1996 Vilnius Gedimino technikos universitetas -yliopiston antamat arkkitehdin tutkintotodistukset / todistukset arkkitehtuurin alan alemmasta korkeakoulututkinnosta / todistukset arkkitehtuurin alan ylemmästä korkeakoulututkinnosta (architektas / architektūros bakalauras / architektūros magistras)

                              —

                              vuoteen 1990 LTSR Valstybinis dailės institutas -korkeakoulun antamat tutkintotodistukset asiantuntijoille, jotka ovat saattaneet päätökseen seuraavat opinnot: arkkitehdin tutkintotodistus / todistus arkkitehtuurin alan alemmasta korkeakoulututkinnosta / todistus arkkitehtuurin alan ylemmästä korkeakoulututkinnosta; vuodesta 1990 Vilniaus dailės akademija -korkeakoulu (architektūros kursas / architektūros bakalauras / architektūros magistras)

                              —

                              vuodesta 1997 Kauno technologijos universitetas -yliopiston antamat seuraavat tutkintotodistukset: todistus arkkitehtuurin alan alemmasta korkeakoulututkinnosta / todistus arkkitehtuurin alan ylemmästä korkeakoulututkinnosta (architektūros bakalauras / architektūros magistras),

                        sekä näiden kaikkien lisäksi asianomaisen viranomaisen varmentama todistus siitä, että henkilöllä on oikeus harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla (virallinen arkkitehti / Atestuotas architektas)

                  2006/2007

                  Magyarország

                              —

                              yliopistojen antama ”okleveles építészmérnök” -tutkintotodistus (arkkitehtuurin alan tutkintotodistus, todistus arkkitehtuurin alan ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamisesta)

                              —

                              ”okleveles építész tervező művész” -tutkintotodistus (todistus arkkitehtuurin ja rakennussuunnittelun ylemmän korkeakoulututkinnon suorittamisesta), jonka yliopistot antavat

                  2006/2007

                  Malta

                              —

                              Perit: Lawrja ta' Perit, jonka antaa Universita’ ta' Malta -yliopisto; todistus oikeuttaa Perit-rekisteröintiin

                  2006/2007

                  Nederland

                              —

                              todistus Delftin tai Eindhovenin teknillisen opiston arkkitehtuuriosastossa suoritetusta arkkitehdin tutkinnosta (bouwkundig ingenieur)

                              —

                              valtion hyväksymissä arkkitehtikouluissa annetut tutkintotodistukset (architect)

                              —

                              vuoteen 1971 saakka aiemmissa arkkitehtiopistoissa (Hoger Bouwkunstonderricht) annetut tutkintotodistukset (architect HBO)

                              —

                              vuoteen 1970 saakka aiemmissa arkkitehtiopistoissa (Voortgezet Bouwkunstonderricht) annetut tutkintotodistukset (architect VBO)

                              —

                              todistus Alankomaiden arkkitehtiliiton (Bond van Nederlandse Architecten BNA) arkkitehtineuvoston toimeenpaneman tutkinnon suorittamisesta (architect)

                              —

                              todistus ”Stichting Instituut voor Architectuur” -säätiön (IVA) (arkkitehtuuri-instituutti) järjestämän vähintään nelivuotisen koulutuksen päätteeksi toimeenpaneman tutkinnon suorittamisesta (architect), jonka liitteenä on toimivaltaisen viranomaisen antama todistus muodollisen ammattipätevyyden osoittavan kokeen suorittamisesta; kokeeseen täytyy sisältyä asianomaisen vähintään kuusivuotisen, tämän direktiivin 44 artiklassa tarkoitetun toimintansa aikana laatimien ja toteuttamien suunnitelmien arviointi

                              —

                              toimivaltaisen viranomaisen todistus siitä, että asianomainen on ennen 5 päivää elokuuta 1985 suorittanut Delftin tai Eindhovenin teknillisen opiston toimeenpaneman ”Kandidaat in de bouwkunde” -tutkinnon ja että hän on vähintään viiden vuoden ajan välittömästi ennen mainittua päivää toiminut arkkitehtuurin alalla sillä tavoin ja niin merkittävästi, että toiminta Alankomaissa voimassa olevien vaatimusten mukaan on takeena tällaisen toiminnan edellyttämästä pätevyydestä (architect)

                              —

                              toimivaltaisen viranomaisen vain ennen 5 päivää elokuuta 1985 40 vuotta täyttäneille henkilöille antama todistus siitä, että asianomainen on vähintään viiden vuoden ajan välittömästi ennen mainittua päivää toiminut arkkitehtuurin alalla sillä tavoin ja niin merkittävästi, että toiminta Alankomaissa voimassa olevien vaatimusten mukaan on takeena tällaisen toiminnan edellyttämästä pätevyydestä (architect)

                              —

                              toiminnasta arkkitehtuurin alalla arkkitehdin ammattinimikettä käyttäen annettujen Alankomaiden lakien ja asetusten voimaantulopäivän jälkeen edellä seitsemännessä ja kahdeksannessa luetelmakohdassa tarkoitettuja todistuksia ei enää tarvitse tunnustaa, elleivät mainitut säädökset anna näiden todistusten haltijalle oikeutta kyseisen toiminnan harjoittamiseen ja kyseisen ammattinimikkeen käyttämiseen

                  1987/1988

                  Österreich

                              —

                              Wienin ja Grazin teknillisten korkeakoulujen sekä Innsbruckin yliopiston rakennustekniikan (”Bauingenieurwesen”) ja arkkitehtuuriosaston (”Architektur”) arkkitehtuurin (”Architektur”) sekä rakentamisen (”Bauingenieurwesen (Hochbau, Wirtschaftsingenieurwesen-Bauwesen)”) opintolinjoilta antamat tutkintotodistukset

                              —

                              maarakentamisen yliopiston (”Universität für Bodenkultur”) maa- ja vesirakennustekniikan (”Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) opintolinjoilta antamat tutkintotodistukset

                              —

                              Wienin taideteollisen korkeakoulun arkkitehtuuriopinnoista (”Studium der Architektur”) antamat tutkintotodistukset

                              —

                              Wienin kuvataideakatemian (”Akademie der bildenden Künste”) arkkitehtuuriopinnoista (”Studium der Architektur”) antamat tutkintotodistukset

                              —

                              teknillisten oppilaitosten tai rakennusalan teknillisten oppilaitosten antamat insinöörin tutkintotodistukset (Ing.) sekä ”Baumeister”-toimilupa todistuksena vähintään kuuden vuoden ammatillisesta kokemuksesta Itävallassa ja asianomaisen kokeen suorittamisesta

                              —

                              Linzin taide- ja taideteollisuuskorkeakoulun arkkitehtuuriopinnoista antamat tutkintotodistukset (”Studium der Architektur”)

                              —

                              todistus insinöörilain (Ziviltechnikergesetz, BGBl. 156/1994) tarkoittamasta rakennusalan insinöörin tai konsultti-insinöörin (”Hochbau”, ”Bauwesen”, ”Wirtschaftsingenieurwesen-Bauwesen”, ”Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) pätevyydestä

                  1997/1998

                  Polska

                  seuraavien arkkitehtuurin tiedekuntien antamat tutkintotodistukset:

                              —

                              Varsovan teknillinen yliopisto, arkkitehtuurin tiedekunta Varsovassa (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); arkkitehdin ammattinimike: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magister inżynier architektury, magister inżynier architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt, (vuosina 1945—1948 nimike: inżynier architekt, magister nauk technicznych; vuosina 1951—1956 nimike: inżynier architekt vuosina 1954—1957, toinen vaihe, nimike: inżyniera magistra architektury; vuosina 1957—1959 nimike: inżyniera magistra architektury; vuosina 1959—1964 nimike: magistra inżyniera architektury; vuosina 1964—1982 nimike: magistra inżyniera architekta; vuosina 1983—1990 nimike: magister inżynier architekt; vuoden 1991 jälkeen nimike: magistra inżyniera architekta)

                              —

                              Krakovan teknillinen yliopisto, arkkitehtuurin tiedekunta Krakovassa (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); arkkitehdin ammattinimike: magister inżynier architekt (vuosina 1945—1953 kaivos- ja metallurgia-alan yliopisto, arkkitehtuurin polytekninen tiedekunta — Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury): Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury)

                              —

                              Wrocławin teknillinen yliopisto, arkkitehtuurin tiedekunta Wrocławissa (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); arkkitehdin ammattimnimike: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (vuosina 1949—1964 nimike: inżynier architekt, magister nauk technicznych; vuosina 1956—1964 nimike: magister inżynier architektury; vuodesta 1964 alkaen nimike: magister inżynier architekt)

                              —

                              Silesianin teknillinen yliopisto, arkkitehtuurin tiedekunta Gliwicessa (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); arkkitehdin ammattinimike: inżynier architekt; magister inżynier architekt (vuosina 1945—1955 suunnittelun ja rakentamisen tiedekunta — Wydział Inżynieryjno-Budowlany, nimike: inżynier architekt; vuosina 1961—1969 teollisen rakentamisen ja yleissuunnittelun tiedekunta — Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, nimike: magister inżynier architekt; vuosina 1969—1976 rakennustekniikan ja arkkitehtuurin tiedekunta — Wydział Budownictwa i Architektury, nimike: magister inżynier architekt; vuodesta 1977 arkkitehtuurin tiedekunta — Wydział Architektury, nimike: magister inżynier architekt ja vuodesta 1995 inżynier architekt);

                              —

                              Poznanin teknillinen yliopisto, arkkitehtuurin tiedekunta Poznańissa (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); arkkitehdin ammattinimike: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (vuosina 1945—1955 insinööritieteiden koulu, arkkitehtuurin tiedekunta — Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury; arkkitehdin ammattinimike: inżynier architektury; vuodesta 1978 nimike: magister inżynier architekt ja vuodesta 1999 inżynier architekt)

                              —

                              Gdanskin teknillinen yliopisto, arkkitehtuurin tiedekunta Gdanskissa (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); arkkitehdin ammattinimike: magister inżynier architekt (vuosina 1945—1969 arkkitehtuurin tiedekunta — Wydział Architektury, vuosina 1969—1971 rakennustekniikan ja arkkitehtuurin tiedekunta — Wydział Budownictwa i Architektury, vuosina 1971—1981 arkkitehtuurin ja yhdyskuntasuunnittelun instituutti — Instytut Architektury i Urbanistyki, vuodesta 1981 arkkitehtuurin tiedekunta — Wydział Architektury)

                              —

                              Białystokin teknillinen yliopisto, arkkitehtuurin tiedekunta Białystokissa (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); arkkitehdin ammattinimike: magister inżynier architekt (vuosina 1975—1989 arkkitehtuuri-instituutti — Instytut Architektury)

                              —

                              Łódźin teknillinen yliopisto, rakennustekniikan, arkkitehtuuri ja ympäristösuunnittelun tiedekunta Łódźissa (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); arkkitehdin ammattinimike: inżynier architekt; magister inżynier architekt (vuosina 1973—1993 rakennustekniikan ja arkkitehtuurin tiedekunta — Wydział Budownictwa i Architektury ja vuodesta 1992 rakennustekniikan, arkkitehtuurin ja ympäristösuunnittelun tiedekunta — Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; nimike: vuosina 1973—1978 inżynier architekt, vuodesta 1978 magister inżynier architekt)

                              —

                              Szczecinin teknillinen yliopisto, rakennustekniikan ja arkkitehtuurin tiedekunta Szczecinissä (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); arkkitehdin ammattinimike: inżynier architekt; magister inżynier architekt (vuosina 1948—1954 insinööritieteiden korkeakoulu, arkkitehtuurin tiedekunta — Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury; arkkitehdin ammattinimike: inżynier architekt, vuodesta 1970 magister inżynier architekt ja vuodesta 1998 inżynier architekt)

                        Kaikkien ohessa mainittujen arkkitehtuurin tiedekuntien antamat tutkintotodistukset yhdessä Puolan asianomaisen alueellisen arkkitehtikamarin jäsenyyden osoittavan todistuksen kanssa antavat Puolassa oikeuden harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla.

                  2006/2007

                  Portugal

                              —

                              Lissabonin ja Porton taidekouluissa annettu ”diploma do curso especial de arquitectura” -tutkintotodistus

                              —

                              Lissabonin ja Porton taidekouluissa annettu arkkitehdin ”diploma de arquitecto” -tutkintotodistus

                              —

                              Lissabonin ja Porton taidekorkeakouluissa annettu ”diploma do curso de arquitectura” -tutkintotodistus

                              —

                              Lissabonin taidekorkeakoulussa annettu ”diploma de licenciatura em arquitectura” -tutkintotodistus

                              —

                              Lissabonin teknillisessä korkeakoulussa ja Porton yliopistossa annettu ”carta de curso de licenciatura em arquitectura” -tutkintotodistus

                              —

                              Lissabonin teknillisen korkeakoulun tekniikan instituutissa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil)

                              —

                              Porton yliopiston luonnontieteellis-teknillisessä tiedekunnassa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil)

                              —

                              Coimbran yliopiston luonnontieteellis-teknillisessä tiedekunnassa annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil)

                              —

                              Minhon yliopistossa (tuotantotekniikan alalla) annettu insinöörin yliopistollinen tutkintotodistus (licenciatura em engenharia civil, produção)

                  1987/1988

                  Slovenija

                              —

                              ”univerzitetni diplomirani inženir arhitekture / univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” -tutkintotodistus (arkkitehtuurin alan tutkintotodistus), jonka antaa arkkitehtuurin tiedekunta, sekä arkkitehtuurialan toimivaltaisen viranomaisen antama oikeudellisesti pätevä todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

                              —

                              ”univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.) / univerzitetna diplomirana inženirka” -nimikkeen antavien tiedekuntien antama yliopistotutkintotodistus sekä arkkitehtuurin alan toimivaltaisen viranomaisen antama oikeudellisesti pätevä todistus oikeudesta harjoittaa toimintaa arkkitehtuurin alalla

                  2006/2007

                  Slovensko

                              —

                              arkkitehtuurin ja rakennustekniikan opintolinjan (”architektúra a pozemné staviteľstvo”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillinen yliopisto (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavassa vuosina 1950—1952 (nimike: Ing.)

                              —

                              arkkitehtuurin opintolinjan (”architektúra”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston arkkitehtuurin ja rakennustekniikan tiedekunta (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavassa vuosina 1952—1960 (nimike: Ing. arch.)

                              —

                              rakennustekniikan opintolinjan (”pozemné staviteľstvo”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston arkkitehtuurin ja rakennustekniikan tiedekunta (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavassa vuosina 1952—1960 (nimike: Ing.)

                              —

                              arkkitehtuurin opintolinjan (”architektúra”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston rakennustekniikan tiedekunta (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavassa vuosina 1961—1976, (nimike: Ing. arch.)

                              —

                              rakennustekniikan opintolinjan (”pozemné stavby”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston rakennustekniikan tiedekunta (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavassa vuosina 1961—1976, (nimike: Ing.)

                              —

                              arkkitehtuurin opintolinjan (”architektúra”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston arkkitehtuurin tiedekunta (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavassa vuodesta 1977 (nimike: Ing. arch.)

                              —

                              yhdyskuntasuunnittelun opintolinjan (”urbanizmus”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston arkkitehtuurin tiedekunta (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavassa vuodesta 1977 (nimike: Ing. arch.);

                              —

                              rakennustekniikan opintolinjan (”pozemné stavby”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston rakennustekniikan tiedekunta (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavassa vuosina 1977—1997 (nimike: Ing.)

                              —

                              arkkitehtuurin ja rakennustekniikan opintolinjan (”architektúra a pozemné stavby”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston rakennustekniikan tiedekunta (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavassa vuodesta 1998 (nimike: Ing.)

                              —

                              rakennustekniikan opintolinjan — erikoistumisalana arkkitehtuuri (”pozemné stavby — špecializácia: architektúra”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston rakennustekniikan tiedekunta (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavassa vuosina 2000—2001 (nimike: Ing.)

                              —

                              rakennustekniikan ja arkkitehtuurin opintolinjan (”pozemné stavby a architektúra”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston rakennustekniikan tiedekunta (Stavebná fakulta — Slovenská technická univerzita) Bratislavassa vuosina 2001—2001 (nimike: Ing.)

                              —

                              arkkitehtuurin opintolinjan (”architektúra”) tutkintotodistus, jonka on antanut taiteen ja muotoilun akatemia (Vysoká škola výtvarných umení) Bratislavassa vuodesta 1969 (nimike: Akad. arch. vuoteen 1990; Mgr. vuosina 1990—1992; Mgr. arch. vuosina 1992—1996; Mgr. art. vuodesta 1997)

                              —

                              rakennustekniikan opintolinjan (”pozemné staviteľstvo”) tutkintotodistus, jonka on antanut Slovakian teknillisen yliopiston rakennustekniikan tiedekunta (Stavebná fakulta, Technická univerzita) Košicessa vuosina 1981—1991 (nimike: Ing.)

                        Kaikkien ohessa on oltava seuraavat:

                              —

                              Bratislavassa toimivan Slovakian arkkitehtikamarin (Slovenská komora architektov) antama lupatodistus ilman opintolinjan tarkennusta tai tarkennuksin, joka viittaa rakennustekniikkaan (”pozemné stavby”) tai maankäytön suunnitteluun (”územné plánovanie”),

                              —

                              Bratislavassa toimivan Slovakian rakennusinsinöörikamarin (Slovenská komora stavebných inžinierov) antama lupatodistus rakennustekniikan alalla (”pozemné stavby”).

                  2006/2007

                  Suomi/Finland

                              —

                              teknillisten korkeakoulujen ja Oulun yliopiston arkkitehtuuriosastojen antamat tutkintotodistukset (arkkitehti/arkitekt)

                              —

                              teknillisten oppilaitosten antamat tutkintotodistukset (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt)

                  1997/1998

                  Sverige

                              —

                              Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun arkkitehtuuriosaston, Chalmersin teknillisen korkeakoulun ja Lundin yliopiston teknillisen korkeakoulun antamat tutkintotodistukset (arkitekt, yliopistotutkinto arkkitehtuurissa)

                              —

                              todistus Ruotsin arkkitehtiliiton ”Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR) jäsenyydestä, jos asianomainen on saanut koulutuksensa jossakin valtiossa, johon tätä direktiiviä sovelletaan

                  1997/1998

                  United Kingdom

                              —

                              Sellaiset pätevyystodistukset tutkinnon suorittamisesta, jotka ovat myöntäneet

                                          —

                                          Royal Institute of British Architects

                                          —

                                          arkkitehtuuriosastot yliopistoissa, polyteknisissä korkeakouluissa, yksityisissä korkeakouluissa ja taideteollisuuskouluissa, jotka 10 päivänä kesäkuuta 1985 ovat olleet Yhdistyneen kuningaskunnan arkkitehtirekisterinneuvoston hyväksymiä rekisteriin merkitsemiseksi (Architect)

                              —

                              Todistus siitä, että sen haltijalla on vuoden 1931 arkkitehtirekisterilain 6 artiklan 1 kohdan a, b tai d alakohdan nojalla saavutettu oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä (Architect)

                              —

                              Todistus siitä, että sen haltijalla on vuoden 1938 arkkitehtirekisterilain 2 artiklan nojalla saavutettu oikeus käyttää arkkitehdin ammattinimikettä (Architect)

                  1987/1988

      LIITE VII
      Direktiivin 50 artiklan 1 kohdan mukaisesti vaadittavat asiakirjat ja todistukset
      1.   Asiakirjat

                  a)

                  Asianomaisen henkilön kansalaisuuden todistava asiakirja.

                  b)

                  Jäljennökset pätevyystodistuksista tai jäljennös koulutuksesta annetusta asiakirjasta, joka antaa oikeuden ryhtyä harjoittamaan asianomaista ammattia, sekä tarvittaessa todistus asianomaisen henkilön ammattikokemuksesta.
                  Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat lisäksi pyytää hakijaa toimittamaan tarvittaessa hänen koulutustaan koskevia tietoja, jotta voitaisiin määrittää mahdolliset olennaiset erot vaadittuun kansalliseen koulutukseen nähden 14 artiklan mukaisesti. Mikäli hakija ei voi toimittaa näitä tietoja, vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on käännyttävä yhteystahon, toimivaltaisen viranomaisen tai kotijäsenvaltion muun asianomaisen elimen puoleen.

                  c)

                  Direktiivin 16 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa kotijäsenvaltion tai ulkomaan kansalaisen lähtöjäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tai elimen antama todistus, joka koskee toiminnan lajia ja kestoa.

                  d)

                  Jos vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen edellyttää niiltä henkilöiltä, jotka aikovat ryhtyä harjoittamaan säänneltyä ammattia, todistusta hyvästä maineesta tai nuhteettomuudesta tai siitä, että he eivät ole tehneet konkurssia, tai jos kyseinen viranomainen määräaikaisesti tai pysyvästi kieltää harjoittamasta tätä ammattia vakavan ammatillisen väärinkäytöksen tai rikoksen vuoksi, kyseisen jäsenvaltion on hyväksyttävä jäsenvaltion kansalaisilta, jotka haluavat harjoittaa asianomaista ammattia sen alueella, riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten antamat asiakirjat, jotka osoittavat näiden edellytysten täyttyvän. Asianomaisten viranomaisten on toimitettava vaaditut asiakirjat kahden kuukauden kuluessa.
                  Jos kotijäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset eivät anna ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja asiakirjoja, ne voidaan korvata valaehtoisella ilmoituksella — tai jollei jäsenvaltiossa ole käytössä valaehtoista ilmoitusta, juhlallisella vakuutuksella — jonka asianomainen antaa toimivaltaiselle oikeus- tai hallintoviranomaiselle tai tarvittaessa kotijäsenvaltion notaarille tai toimivaltaiselle ammatilliselle elimelle, jonka on annettava valaehtoisen ilmoituksen tai juhlallisen vakuutuksen oikeaksi todistava asiakirja.

                  e)

                  Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii omilta kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi todistusta hakijan fyysisestä tai henkisestä terveydestä, kyseisen jäsenvaltion on hyväksyttävä siitä riittäväksi todisteeksi kotijäsenvaltiossa vaadittava asiakirja. Jos kotijäsenvaltio ei edellytä tämäntyyppisen asiakirjan esittämistä, vastaanottavan jäsenvaltion on hyväksyttävä kyseisen valtion toimivaltaisen viranomaisen antama todistus. Tällöin kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava vaadittu asiakirja kahden kuukauden kuluessa.

                  f)

                  Jos vastaanottava jäsenvaltio vaatii kansalaisiltaan säännellyn ammatin harjoittamiseen ryhtymiseksi:

                              —

                              todisteen hakijan vakavaraisuudesta,

                              —

                              todisteen siitä, että hakija on vakuutettu ammatillisesta vastuusta johtuvien taloudellisten riskien varalta siten, että vakuutusehdot ja niiden kattavuus ovat vastaanottavassa jäsenvaltiossa voimassa olevien lakien ja asetusten mukaiset,

                        kyseisen jäsenvaltion on hyväksyttävä riittäväksi todisteeksi toisen jäsenvaltion pankkien ja vakuutusyhtiöiden näistä aiheista antamat todistukset.

            2.   Todistukset
      Tämän direktiivin III osaston III luvun soveltamisen helpottamiseksi jäsenvaltiot voivat säätää, että edunsaajien, jotka täyttävät vaadittavat koulutusvaatimukset, on esitettävä koulutuksesta annettujen asiakirjojen yhteydessä kotijäsenvaltionsa toimivaltaisten viranomaisten todistus siitä, että kyseiset asiakirjat ovat tässä direktiivissä tarkoitettuja asiakirjoja.