Avis juridique important

|

31998L0080

Neuvoston direktiivi 98/80/EY, annettu 12 päivänä lokakuuta 1998, yhteisen arvonlisäverojärjestelmän täydentämisestä ja direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta - sijoituskultaa koskeva erityisjärjestelmä

Virallinen lehti nro L 281 , 17/10/1998 s. 0031 - 0034

NEUVOSTON DIREKTIIVI 98/80/EY,annettu 12 päivänä lokakuuta 1998,yhteisen arvonlisäverojärjestelmän täydentämisestä ja direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta - sijoituskultaa koskeva erityisjärjestelmäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 99 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen (1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, ettäjäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta - yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste, 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (4), kultaa koskevat liiketoimet ovat periaatteessa veronalaisia, vaikka kyseisen direktiivin 28 artiklan 3 kohdassa sekä liitteen F 26 kohdassa säädetyn siirtymäkautta koskevan poikkeuksen perusteella jäsenvaltiot voivat jatkaa muuta kuin teolliseen käyttöön tarkoitettua kultaa koskevien liiketoimien vapauttamista verosta; kyseistä siirtymäkautta koskevan poikkeuksen soveltaminen joissakin jäsenvaltioissa aiheuttaa tiettyä kilpailun vääristymistä,kulta ei ole ainoastaan tuotantopanos, vaan sitä hankitaan myös sijoitustarkoituksiin; yleisten verosäännösten soveltaminen on merkittävä este sen käytölle taloudellisiin sijoitustarkoituksiin ja oikeuttaa sen vuoksi erityisjärjestelmän soveltamiseen sijoituskullan osalta; tällainen sääntely lisäisi myös yhteisön kultamarkkinoiden kansainvälistä kilpailukykyä,kullan toimittaminen sijoitustarkoituksiin on luonteeltaan samanlaista kuin muut taloudelliset sijoitukset, jotka on usein vapautettu verosta kuudennen direktiivin nykyisten säännösten nojalla, ja siksi verosta vapauttaminen on ilmeisesti tarkoituksenmukaisin verokohtelu sijoituskullan luovutusten osalta,sijoituskullan määritelmän olisi katettava ainoastaan erittäin puhdas, muodoltaan ja painoltaan määrätty kulta, jolla käydään kauppaa kultamarkkinoilla, sekä kultakolikot, joiden arvo ensisijaisesti vastaa niiden sisältämän kullan hintaa; kultakolikoiden osalta olisi avoimuuden takia vuosittain laadittava edellytykset täyttävien kolikoiden luettelo jolla annettaisiin turvaa tällaisilla kolikoilla kauppaa käyville toimijoille; kauppiaitten oikeusturva edellyttää, että kyseiseen luetteloon otettujen kolikoiden on katsottava täyttävän tämän direktiivin verovapautusperusteet koko sen vuoden ajan, jonka luettelo on voimassa; tällaisella luettelolla ei rajoiteta tapauskohtaista vapauttamista sellaisten kolikoiden osalta, mukaan lukien äskettäin lyödyt kolikot, jotka eivät ole luettelossa, mutta täyttävät tässä direktiivissä säädetyt arviointiperusteet,koska verosta vapauttaminen ei periaatteessa anna mahdollisuutta veron vähentämiseen silloin kun vero kullan arvosta voidaan veloittaa aikaisemmista liiketoimista; tällaisen veron vähentäminen olisi sallittava erityisjärjestelmän etujen takaamiseksi ja kilpailun vääristymien välttämiseksi maahantuodun sijoituskullan suhteen,mahdollisuus käyttää kultaa sekä teollisiin että sijoitustarkoituksiin edellyttää, että toimijoiden on voitava valita normaali verotus, silloin kun heidän liiketoimintansa on joko sijoituskullan tuottamista tai kullan muuntamista sijoituskullaksi taikka tällaisen kullan tukkukauppaa, kun he liiketoiminnassaan tavanomaisesti toimittavat kultaa teollisiin tarkoituksiin,kullan kaksikäyttö voi tarjota uusia mahdollisuuksia veropetoksiin ja veronkiertoon, mikä edellyttää jäsenvaltioiden toteuttavan tehokkaita valvontatoimenpiteitä; sen vuoksi on toivottavaa, että toimijat pitävät kirjaa ja säilyttävät asiakirjat yhteisten vähimmäisvaatimusten mukaisesti, vaikka jäsenvaltio voi katsoa kyseisten vaatimusten täyttyneen, jos tiedot ovat jo saatavissa yhteisön muun lainsäädännön perusteella,kokemus on osoittanut, että useimpien tietyn pitoisuuden ylittävää kultaa koskevien luovutusten osalta käännetyllä verovelvollisuusjärjestelmällä voidaan osaltaan ehkäistä veropetoksia samalla kun se vähentää liiketoimen rahoituskustannusta; on kohtuullista sallia jäsenvaltioiden käyttää tällaista järjestelmää; kuudennen direktiivin 23 artiklassa säädetään kullan maahantuonnin osalta samoin, että veroa ei makseta maahantuontihetkellä edellyttäen, että se on mainittu kyseisen direktiivin 22 artiklan 4 kohdan mukaisesti tehtävässä ilmoituksessa.jäsenvaltion sääntelemillä kultamarkkinoilla suoritetut liiketoimet edellyttävät, että niiden verokohtelua yksinkertaistetaan lisää, koska tällaisten toimien määrä on suuri ja ne tehdään nopeasti; jäsenvaltioiden sallitaan olla soveltamatta erityissääntelyä, lykätä veronkanto ja olla soveltamatta kirjaamisvelvollisuutta, jakoska uusi verosääntely korvaa kuudennen direktiivin 12 artiklan 3 kohdan e alakohdassa ja liitteen F 26 kohdassa olevat säännökset, kyseiset säännökset olisi poistettava,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Lisätään direktiivin 77/388/ETY 26 b artikla seuraavasti:"26 b artiklaSijoituskultaa koskeva erityisjärjestelmäA. MääritelmäRajoittamatta muiden yhteisön säännösten soveltamista tässä direktiivissä tarkoitetaan: `sijoituskullalla`i) harkon tai levyn muodossa olevaa kultaa, jonka paino on hyväksytty kultamarkkinoilla, jonka pitoisuus on vähintään 995 tuhannesosaa, siitä riippumatta, onko se arvopaperimuodossa vai ei. Jäsenvaltiot voivat rajata järjestelmän ulkopuolelle pienet, enintään 1 gramman painoiset harkot tai levyt;ii) kultakolikoita,- jotka ovat pitoisuudeltaan vähintään 900 tuhannesosaa,- jotka on lyöty 1 800 jälkeen,- jotka ovat tai ovat olleet laillinen maksuväline lähtömaassa, ja- joiden tavanomainen myyntihinta ei ole yli 80 prosenttia korkeampi kuin kolikon sisältämän kullan käypä markkina-arvo.Tällaisia kolikoita ei tässä direktiivissä katsota myytävän keräilyarvon vuoksi.Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kunakin vuonna ennen 1 päivää heinäkuuta vuodesta 1999 lähtien nämä edellytykset täyttävät kolikot, joilla käydään kauppaa kyseisessä jäsenvaltiossa. Komissio julkaisee kattavan luettelon näistä kolikoista Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C sarjassa ennen kunkin vuoden 1 päivää joulukuuta. Julkaistussa luettelossa olevien kolikoiden katsotaan täyttävän kyseiset edellytykset koko sen vuoden ajan, jota varten luettelo on julkaistu.B. Sijoituskultaa koskeviin liiketoimiin sovellettavat erityisjärjestelytJäsenvaltioiden on vapautettava arvonlisäverosta sijoituskullan luovutus, yhteisön sisäinen hankinta ja maahantuonti mukaan lukien arvopapereiden muodossa oleva sijoituskulta, joko määriteltyinä tai määrittelemättöminä erinä tai jolla käydään kultatilikauppaa, ja mukaan lukien erityisesti kultalainat ja -vaihtosopimukset, joihin sisältyy sijoituskultaa koskeva omistus- tai saamisoikeus sekä sijoituskultaa koskevat liiketoimet, joihin sisältyy futuuri-ja termiinisopimuksia, jotka johtavat sijoituskultaa koskevan omistus- tai saamisoikeuden siirtoon.Jäsenvaltioiden on myös vapautettava arvonlisäverosta niiden välittäjien suorittamat palvelut, jotka toimivat toisen nimissä ja toisen lukuun silloin, kun he päämiehensä lukuun osallistuvat sijoituskullan luovutukseen.C. Oikeus valita verotusJäsenvaltioiden on myönnettävä sijoituskultaa tuottaville tai kultaa A kohdassa määritellyiksi sijoituskullaksi muuntaville verovelvollisille oikeus valita verotus sijoituskullan luovutuksissa toiselle verovelvolliselle, jos tämä luovutus olisi muuten vapautettu verosta B kohdan nojalla.Jäsenvaltiot voivat myöntää verovelvollisille, jotka liiketoiminnassaan tavanomaisesti luovuttavat kultaa teollisiin tarkoituksiin, oikeuden valita verotus A kohdan ensimmäisen alakohdan i alakohdassa määritellyn sijoituskullan luovutuksissa toiselle verovelvolliselle, jos luovutus olisi muutoin vapautettu verosta B kohdan nojalla. Jäsenvaltiot voivat rajoittaa valintaoikeuden soveltamisalaa.Jos luovuttaja on käyttänyt verotuksen valintaoikeutta ensimmäisen tai toisen kohdan nojalla, jäsenvaltioiden on myönnettävä välittäjälle oikeus valita verotus B kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen palvelujen osalta.Jäsenvaltioiden on annettava valintaoikeuden käyttöä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja annettava komissiolle tiedoksi näiden valintaoikeuksien käyttöä kussakin jäsenvaltiossa koskevat soveltamissäännöt.D. Vähennysoikeus1. Verovelvollisella on oikeus vähentääa) C kohdan mukaista valintaoikeutta käyttäneen henkilön tai G kohdassa esitettyä menettelyä noudattaen hänelle luovutetun sijoituskullan osalta maksettava tai maksettu vero,b) muun kuin sijoituskullan, joka myöhemmin on muunnettu sijoituskullaksi hänen toimestaan tai hänen lukuunsa, luovutuksen tai yhteisön sisäisen hankinnan tai maahantuonnin osalta maksettava tai maksettu vero,c) kullan, mukaan luettuna sijoituskulta, muodon, painon tai pitoisuuden muuttamiseksi hänelle suoritetuista palveluista maksettava tai maksettu vero,jos verovelvollisen seuraava kyseisen kullan luovutus on vapautettu verosta tämän artiklan nojalla.2. Sijoituskultaa tuottavalla tai kultaa sijoituskullaksi muuntavalla verovelvollisella on oikeus vähentää kyseisen kullan tuotantoon tai muuntamiseen liittyvien tavaroiden ja palvelujen luovutusten tai yhteisön sisäisen hankinnan tai maahantuonnin osalta hänen maksettavakseen tuleva tai maksamansa vero aivan kuin hänen seuraavasta tämän artiklan mukaan verosta vapautetusta kullan luovutuksesta olisi maksettava vero.E. Sijoituskullan kauppiaiden erityisvelvollisuudetJäsenvaltioiden on varmistettava vähintään, että sijoituskullan kauppiaat pitävät kirjaa kaikista sijoituskultaa koskevista merkittävistä liiketoimista ja säilyttävät asiakirjat, joista voidaan todeta tällaisissa liiketoimissa asiakkaan henkilöllisyys,Kauppiaiden on säilytettävä näitä tietoja ainakin viisi vuotta.Jäsenvaltiot voivat omaksua yhteisön muun lainsäädännön kuten rahoitusjärjestelmän rahanpesutarkoituksiin käyttämisen estämisestä 10 päivänä kesäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY (*) nojalla toteutettujen toimenpiteiden mukaisia vastaavia velvoitteita ensimmäisen kohdan vaatimusten täyttämiseksi.Jäsenvaltiot voivat määrätä tiukempia velvoitteita varsinkin erityisten rekistereiden pitämisestä tai erityisistä kirjanpitovaatimuksista.F. Käännetty verovelvollisuusPoiketen siitä mitä 21 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna 28 g artiklalla, säädetään, jäsenvaltiot voivat määrätä ostajan henkilöksi, joka on velvollinen maksamaan veron niiden säätämien menettelyjen ja ehtojen mukaisesti, sellaisen kulta-aineksen tai puolivalmiiden tuotteiden luovutuksesta, joiden pitoisuus on vähintään 325 tuhannesosaa tai sijoituskullan luovutuksesta silloin, kun tämän artiklan C kohdassa tarkoitettua valintaoikeutta on käytetty. Käyttäessään tätä mahdollisuutta jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että veronmaksuvelvolliseksi määrätty henkilö täyttää ilmoituksen antamista ja veron maksamista 22 artiklan mukaisesti koskevat velvoitteet.G. Säännellyillä kultamarkkinoilla suoritettavia liiketoimia koskeva menettely1. Jäsenvaltio voi noudattaen 29 artiklassa säädettyä neuvottelumenettelyä olla soveltamatta erityisjärjestelmän mukaista sijoituskullan vapauttamista verosta tiettyjen kyseisessä jäsenvaltiossa suoritettujen liiketoimien, muiden kuin yhteisön sisäisten luovutusten tai viennin osalta:a) sellaisten verovelvollisten välillä, jotka ovat jäseniä kyseisen jäsenvaltion sääntelemillä kultamarkkinoilla, jab) kun liiketoimi suoritetaan kyseisen jäsenvaltion sääntelemien kultamarkkinoiden jäsenen ja toisen verovelvollisen välillä, joka ei ole kyseisten markkinoiden jäsen.Näissä olosuhteissa kyseiset liiketoimet ovat verollisia ja seuraavaa sovelletaan.2.a) Edellä olevan 1 kohdan a alakohdan mukaisten liiketoimien osalta jäsenvaltion on yksinkertaistamisen vuoksi sallittava veronkannon lykkääminen samoin kuin vapautus arvonlisäveron kirjaamisvelvollisuuksista.b) Edellä 1 kohdan b alakohdan mukaisten liiketoimien osalta voidaan soveltaa F kohdan mukaista käännettyä verovelvollisuutta. Jos kultamarkkinoiden ulkopuolinen toimija ei lukuun ottamatta näitä liiketoimia olisi velvollinen rekisteröitymään arvonlisäveroa varten kyseisessä jäsenvaltiossa, jäsenen on täytettävä verovelvoitteet kultamarkkinoiden ulkopuolisen toimijan puolesta kyseisen jäsenvaltion säännösten mukaisesti.(*) EYVL L 166, 28.6.1991, s. 77.".2 artikla Poistetaan direktiivin 77/388/ETY 12 artiklan 3 kohdan e alakohta ja liitteessä F oleva 26 kohta.3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000. Niiden on ilmoitettava komissiolle tästä viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaus tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.5 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 12 päivänä lokakuuta 1998.Neuvoston puolestaR. EDLINGERPuheenjohtaja(1) EYVL C 302, 19.11.1992, s. 9(2) EYVL C 91, 28.3.1994, s. 91(3) EYVL C 161, 14.6.1993, s. 25(4) EYVL L 145, 13.5.1997, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 96/95/EY (EYVL L 338, 28.12.1996 s. 89).


title: Komission direktiivi 2005/37/EY, annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005, neuvoston direktiivien 86/362/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä kasviperäisissä tuotteissa, mukaan luettuina hedelmät ja vihannekset, ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien osalta   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               4.6.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 141/10

         KOMISSION DIREKTIIVI 2005/37/EY,
   annettu 3 päivänä kesäkuuta 2005,
   neuvoston direktiivien 86/362/ETY ja 90/642/ETY muuttamisesta viljoissa ja niiden pinnassa sekä tietyissä kasviperäisissä tuotteissa, mukaan luettuina hedelmät ja vihannekset, ja niiden pinnassa olevien tiettyjen torjunta-ainejäämien enimmäismäärien osalta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon viljojen torjunta-ainejäämien enimmäismääristä 24 päivänä heinäkuuta 1986 annetun neuvoston direktiivin 86/362/ETY (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,
   ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (2) ja erityisesti sen 7 artiklan,
   ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (3) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I on sisällytetty seuraavat nykyiset tehoaineet: maleiinihydratsidi komission direktiivillä 2003/31/EY (4), propytsamidi komission direktiivillä 2003/39/EY (5) sekä mekoproppi ja mekoproppi-p komission direktiivillä 2003/70/EY (6).

               (2)

               Uudet tehoaineet isoksaflutoli, trifloksystrobiini, karfentratsoni-etyyli ja fenamidoni sisällytettiin direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I komission direktiivillä 2003/68/EY (7).

               (3)

               Asianomaisten tehoaineiden sisällyttäminen direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I perustui ehdotettua käyttötarkoitusta koskevien toimitettujen tietojen arviointiin. Eräät jäsenvaltiot ovat toimittaneet tätä käyttötarkoitusta koskevia tietoja direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Käytettävissä olevat tiedot on käyty läpi, ja ne riittävät tiettyjen jäämien enimmäismäärien vahvistamisen sallimiseksi.

               (4)

               Kun lopullista tai väliaikaista jäämien enimmäismäärää ei ole vahvistettu yhteisön tasolla, jäsenvaltioiden on vahvistettava väliaikainen kansallinen jäämien enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti ennen kuin kyseisiä tehoaineita sisältävät kasvinsuojeluaineet voidaan sallia.

               (5)

               Sekä yhteisön käyttämät että Codex Alimentariuksessa suositetut jäämien enimmäismäärät vahvistetaan ja arvioidaan samankaltaisin menetelmin. Codex Alimentariuksessa on vahvistettu maleiinihydratsidille joitakin jäämien enimmäismääriä. Yhteisön tasolla on jo vahvistettu enimmäismäärät seuraaville tehoaineille: maleiinihydratsidi (neuvoston direktiivi 93/58/EY (8)) direktiivissä 90/642/ETY sekä propytsamidi (neuvoston direktiivit 96/32/EY (9) ja 96/33/EY (10)) direktiiveissä 86/362/ETY ja 90/642/ETY. Ne on otettu huomioon vahvistettaessa kyseiset jäämien enimmäismäärät tässä direktiivissä tehdyillä muutoksilla. Codex Alimentariuksessa vahvistettuja jäämien enimmäismääriä, joita ehdotetaan lähitulevaisuudessa peruutettaviksi, ei ole otettu huomioon. Codex Alimentariuksen mukaisia jäämien enimmäismääriä on arvioitu kuluttajille aiheutuvan riskin kannalta. Komission saatavilla olevien tutkimusten mukaan ei todettu minkäänlaista riskiä toksisuuden vaikutuskohteiden perusteella.

               (6)

               Asianomaisten tehoaineiden sisällyttämistä direktiivin 91/414/ETY liitteeseen I koskevat tekniset ja tieteelliset arvioinnit saatettiin päätökseen komission tarkastelukertomuksina. Näitä aineita koskevat arviointikertomukset saatiin päätökseen päivinä, jotka mainitaan johdanto-osan 1 ja 2 kappaleessa tarkoitetuissa komission direktiiveissä. Näissä kertomuksissa vahvistetaan kyseisten aineiden osalta hyväksyttävä päiväsaanti (ADI-arvo) ja tarvittaessa akuutin altistumisen viiteannos. Asianomaisella tehoaineella käsiteltyjen elintarvikkeiden kuluttajien altistumista on arvioitu ja mitattu yhteisön menettelyjen mukaisesti. Lisäksi on otettu huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (11) ja kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto (12) käytetyistä menetelmistä. Jäämien enimmäismäärien ei katsota johtavan hyväksyttävien päiväsaantien tai akuutin altistumisen viiteannosten ylittymiseen.

               (7)

               Jotta taattaisiin, että kuluttajia suojellaan riittävästi altistumiselta jäämille, jotka ovat peräisin kasvinsuojelutuotteiden luvattomasta käytöstä, analyysiherkkyyden alaraja olisi aiheellista vahvistaa jäämien väliaikaisiksi enimmäismääriksi asianomaisille tuote/torjunta-aine -yhdistelmille.

               (8)

               Tällaiset yhteisön tasolla vahvistettavat jäämien väliaikaiset enimmäismäärät eivät estä jäsenvaltioita vahvistamasta kyseisille aineille väliaikaista jäämien enimmäismäärää direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja liitteen VI mukaisesti. Neljää vuotta on pidettävä riittävänä ajanjaksona, jonka kuluessa asianomaisen tehoaineen tulevat käyttötarkoitukset voidaan vahvistaa. Tämän ajanjakson jälkeen jäämien väliaikaisen enimmäismäärän pitäisi muuttua lopulliseksi.

               (9)

               Sen vuoksi kaikki näiden kasvinsuojeluaineiden käytöstä johtuvat torjunta-ainejäämät on tarpeen lisätä direktiivien 86/362/ETY ja 90/642/ETY liitteisiin tai liitteissä mainitut torjunta-ainejäämät on tarpeen korvata kyseisillä torjunta-ainejäämillä aineiden käyttökiellon asianmukaisen valvonnan mahdollistamiseksi ja kuluttajien suojelemiseksi. Jos kyseisten direktiivien liitteissä on jo määritelty jäämien enimmäismäärät, niitä on aiheellista muuttaa. Jos jäämien enimmäismääriä ei ole vielä määritelty, ne on aiheellista vahvistaa ensimmäisen kerran.

               (10)

               Direktiivejä 86/362/ETY ja 90/642/ETY olisi tästä syystä muutettava vastaavasti.

               (11)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivi 86/362/ETY seuraavasti:

               a)

               Lisätään liitteessä II olevaan A osaan tämän direktiivin liitteessä I esitetyt isoksaflutolia, trifloksystrobiiniä, karfentratsoni-etyyliä, mekoproppia, mekoproppi-p:tä, maleiinihydratsidia ja fenamidonia koskevat torjunta-ainejäämien enimmäismäärät.

               b)

               Korvataan liitteessä II olevassa A osassa esitetyt propytsamidia koskevat torjunta-ainejäämien enimmäismäärät tämän direktiivin liitteessä II esitetyillä määrillä.

         2 artikla
   Muutetaan direktiivi 90/642/ETY seuraavasti:

               a)

               Lisätään liitteeseen II tämän direktiivin liitteessä III esitetyt isoksaflutolia, trifloksystrobiiniä, karfentratsoni-etyyliä, mekoproppia, mekoproppi-p:tä ja fenamidonia koskevat torjunta-ainejäämien enimmäismäärät.

               b)

               Korvataan liitteessä II esitetyt propytsamidia ja maleiinihydratsidia koskevat torjunta-ainejäämien enimmäismäärät tämän direktiivin liitteessä IV esitetyillä määrillä.

         3 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 4 päivänä joulukuuta 2005. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle säädöstekstit sekä mainittujen säädösten ja tämän direktiivin säännösten välinen vastaavuustaulukko.
   Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 4 päivästä joulukuuta 2006.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   4 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   5 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 3 päivänä kesäkuuta 2005.

            Komission puolesta

         Markos KYPRIANOU

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 221, 7.8.1986, s. 37. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/61/EY (EUVL L 127, 29.4.2004, s. 81).

      (2)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/115/EY (EUVL L 374, 22.12.2004, s. 64).

      (3)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2005/34/EY (EUVL L 125, 18.5.2005, s. 5).

      (4)  EUVL L 101, 23.4.2003, s. 3.

      (5)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 30.

      (6)  EUVL L 184, 23.7.2003, s. 9.

      (7)  EUVL L 177, 16.7.2003, s. 12.

      (8)  EYVL L 211, 23.8.1993, s. 6.

      (9)  EYVL L 144, 18.6.1996, s. 12.

      (10)  EYVL L 144, 18.6.1996, s. 35.

      (11)  Ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi. GEMS/Food Programme -ohjelma yhdessä elintarvikkeiden torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa. Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (12)  Kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto neuvoston direktiivien 86/362/ETY, 86/363/ETY ja 90/642/ETY liitteiden muuttamiseen liittyvistä kysymyksistä (kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunto, 14.7.1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).
   LIITE I

               Enimmäismäärät (mg/kg)

               Torjunta-ainejäämät

               Yksittäiset tuotteet, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

               Isoksaflutoli (isoksaflutolina ilmaistu isoksaflutolin, RPA 202248:n ja RPA 203328:n summa) (1)

               0,05 (2)
                   (3)

               VILJAT
               ohra, tattari, maissi, hirssi, kaura, riisi, ruis, durra, ruisvehnä, vehnä, muut viljat

               Trifloksystrobiini

               0,3 (3) ohra
               0,05 (3) ruis
               0,05 (3) ruisvehnä, vehnä
               0,02 (2)
                   (3) muut viljat

               Karfentratsoni-etyyli (määritetty karfentrasonina ja ilmaistu karfentrasoni-etyylinä)

               0,05 (2)
                   (3)

               VILJAT
               ohra, tattari, maissi, hirssi, kaura, riisi, ruis, durra, ruisvehnä, vehnä, muut viljat

               Fenamidoni

               0,02 (2)
                   (3)

               VILJAT
               ohra, tattari, maissi, hirssi, kaura, riisi, ruis, durra, ruisvehnä, vehnä, muut viljat

               Mekoproppi (mekoproppina ilmaistu mekoproppi-p:n ja mekopropin summa)

               0,05 (2)
                   (3)

               VILJAT
               ohra, tattari, maissi, hirssi, kaura, riisi, ruis, durra, ruisvehnä, vehnä, muut viljat

               Maleiinihydratsidi

               0,2 (2)
                   (3)

               VILJAT
               ohra, tattari, maissi, hirssi, kaura, riisi, ruis, durra, ruisvehnä, vehnä, muut viljat

      (1)  RPA 202248 on 2-syaani-3-syklopropyyli-1-(2-metyylisulfonyyli-4-trifluorometyylifenyyli) propaani-1,3-dioni. RPA 203328 on 2-metaanisulfonyyli-4-trifluorometyylibentsoehappo.

      (2)  Analyysiherkkyyden alaraja.

      (3)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 24 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen.
   LIITE II

               Enimmäismäärät (mg/kg)

               Torjunta-ainejäämät

               Yksittäiset tuotteet, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

               Propytsamidi

                0,02 (1)
                   (2)

               VILJAT
               ohra, tattari, maissi, hirssi, kaura, riisi, ruis, durra, ruisvehnä, vehnä, muut viljat

      (1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

      (2)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 24 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen.
   LIITE III

               Torjunta-ainejäämät ja niiden enimmäismäärät (mg/kg)

               Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

               Isoksaflutoli (isoksaflutolina ilmaistu isoksaflutolin, RPA 202248:n ja RPA 203328:n summa) (1)

               Trifloksystrobiini

               Karfentrasoni-etyyli (määritetty karfentrasonina ja ilmaistu karfentrasoni-etyylinä)

               Fenamidoni

               Mekoproppi (mekoproppina ilmaistu mekoproppi-p:n ja mekopropin summa)

                           1.

                           Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät

               0,05 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

                           i)

                           SITRUSHEDELMÄT

               0,3 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Greipit

               Sitruunat

               Limetit

               Mandariinit (klementiinit ja muut sitrushybridit mukaan luettuina)

               Appelsiinit

               Pomelot

               Muut

                           ii)

                           PÄHKINÄT (kuoritut tai kuorimattomat)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Mantelit

               Parapähkinät

               Acajoupähkinät

               Kastanjat

               Kookospähkinät

               Hasselpähkinät

               Queenslandin pähkinät

               Pekaanipähkinät

               Setrin pähkinät

               Pistaasimantelit (pistaasipähkinät)

               Saksanpähkinät

               Muut

                           iii)

                           OMENAISET HEDELMÄT

               0,5 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Omenat

               Päärynät

               Kvittenit

               Muut

                           iv)

                           KIVIHEDELMÄT

               0,02 (2)
                   (3)

               Aprikoosit

               1 (3)

               Kirsikat

               1 (3)

               Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

               1 (3)

               Luumut

               Muut

               0,02 (2)
                   (3)

                           v)

                           MARJAT JA PIENET HEDELMÄT

                           a)

                           Syötäviksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

               5 (3)

               0,5 (3)

               Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

               Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

                           b)

                           Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           c)

                           Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Karhunvatukat

               Sinivatukat

               Loganinmarjat

               Vadelmat

               Muut

                           d)

                           Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

               0,02 (2)
                   (3)

               Mustikat

               Karpalot

               Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

               1 (3)

               Karviaiset

               1 (3)

               Muut

               0,02 (2)
                   (3)

                           e)

                           Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           vi)

                            MUUT HEDELMÄT

               0,02 (2)
                   (3)

               Avokadot

               Banaanit

               0,05 (3)

               Taatelit

               Viikunat

               Kiivit

               Kumkvatit

               Litsit

               Mangot

               Oliivit

               Passionhedelmät

               Ananakset

               Papaijat

               Muut

               0,02 (2)
                   (3)

                           2.

                           Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset

               0,05 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

                           i)

                           JUUREKSET JA JUURIMUKULAT

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Punajuurikkaat

               Porkkanat

               Mukulasellerit

               Piparjuuri

               Maa-artisokka

               Palsternakat

               Juuripersiljat

               Retiisit ja retikat

               Kaurajuuret

               Bataatit

               Lantut

               Nauriit

               Jamssit

               Muut

                           ii)

                           SIPULIT

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Valkosipuli

               Sipulit

               Salottisipuli

               Varhaissipulit

               Muut

                           iii)

                           HEDELMÄVIHANNEKSET

                           a)

                           Solanum-suvun vihannekset

               Tomaatit

               0,5 (3)

               0,5 (3)

               Paprikat

               Munakoisot

               Muut

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           b)

                           Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-suvun vihannekset

               0,2 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Kurkut

               Pikkukurkut

               Kesäkurpitsat

               Muut

                           c)

                           Paksukuoriset Cucurbitaceae-suvun vihannekset

               Melonit

               0,3 (3)

               0,1 (3)

               Kurpitsat

               Vesimelonit

               Muut

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           d)

                           Sokerimaissi

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           iv)

                           KAALIT

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Kaalit (kukinnon muodostavat)

               Parsakaalit

               Kukkakaalit

               Muut

                           b)

                           Kerivät kaalit

               Ruusukaali

               Keräkaalit

               Muut

                           c)

                           Lehtikaalit

               Kiinankaalit

               Kerimättömät kaalit

               Muut

                           d)

                           Kyssäkaali

                           v)

                           LEHTIVIHANNEKSET JA YRTIT

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Salaatit ja niiden kaltaiset vihannekset

               2 (3)

               Vihanneskrassi

               Vuonankaali

               Salaatti

               Siloendiivi

               Muut

                           b)

                           Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

               0,02 (2)
                   (3)

               Pinaatti

               Mangoldi (chard)

               Muut

                           c)

                            Vesikrassi

               0,02 (2)
                   (3)

                           d)

                           Endiivit

               0,02 (2)
                   (3)

                           e)

                           Yrtit

               0,02 (2)
                   (3)

               Kirveli

               Ruohosipuli

               Persilja

               Yrttiselleri

               Muut

                           vi)

                           PALKOVIHANNEKSET (tuoreet)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Pavut (silpimättömät)

               Pavut (silvityt)

               Herneet (silpimättömät)

               Herneet (silvityt)

               Muut

                           vii)

                           VARSIVIHANNEKSET (tuoreet)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Parsat

               Kardoni

               Ruotisellerit

               Fenkoli

               Latva-artisokka

               Purjo

               Raparperi

               Muut

                           viii)

                           SIENET

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Viljellyt sienet

                           b)

                           Luonnonvaraiset sienet

                           3.

                           Kuivatut palkokasvit

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Pavut

               Linssit

               Herneet

               Muut

                           4.

                           Öljykasvin siemenet

               0,1 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Pellavansiemenet

               Maapähkinät

               Unikonsiemenet

               Seesaminsiemenet

               Auringonkukansiemenet

               Rapsinsiemenet

               Soijapavut

               Sinapinsiemenet

               Puuvillansiemenet

               Muut

                           5.

                           Perunat

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Varhaisperunat

               Varastoperunat

                           6.

                           Tee (lehdet ja lehtiruodit, kuivattu, fermentoitu tai muuten valmistettu, Camellia sinensis -lajin lehdistä)

               0,1 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,1 (2)
                   (3)

                           7.

                           Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina

               0,1 (2)
                   (3)

               30 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,1 (2)
                   (3)

      (1)  RPA 202248 on 2-syano-3-syklopropyyli-1-(2-metyylisulfoniili-4-trifuorimetyylifenyyli) propaani-1,3-dioni. RPA 203328 on 2-metaanisulfoniili-4-trifluorimetyylibentsoehappo.

      (2)  Analyysiherkkyyden alaraja.

      (3)  Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 24 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen.
   LIITE IV

               Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

               Propytsamidi

               Maleiinihydratsidi

                           1.

                           Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           i)

                           SITRUSHEDELMÄT

               Greipit

               Sitruunat

               Limetit

               Mandariinit (klementiinit ja muut sitrushybridit mukaan luettuina)

               Appelsiinit

               Pomelot

               Muut

                           ii)

                           PÄHKINÄT (kuoritut tai kuorimattomat)

               Mantelit

               Parapähkinät

               Acajoupähkinät

               Kastanjat

               Kookospähkinät

               Hasselpähkinät

               Queenslandin pähkinät

               Pekaanipähkinät

               Setrin pähkinät

               Pistaasimantelit (pistaasipähkinät)

               Saksanpähkinät

               Muut

                           iii)

                           OMENAISET HEDELMÄT

               Omenat

               Päärynät

               Kvittenit

               Muut

                           iv)

                           KIVIHEDELMÄT

               Aprikoosit

               Kirsikat

               Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

               Luumut

               Muut

                           v)

                           MARJAT JA PIENET HEDELMÄT

                           a)

                           Syötäviksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

               Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

               Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

                           b)

                           Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

                           c)

                           Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

               Karhunvatukat

               Sinivatukat

               Loganinmarjat

               Vadelmat

               Muut

                           d)

                           Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

               Mustikat

               Karpalot

               Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

               Karviaiset

               Muut

                           e)

                           Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

                           vi)

                           MUUT HEDELMÄT

               Avokadot

               Banaanit

               Taatelit

               Viikunat

               Kiivit

               Kumkvatit

               Litsit

               Mangot

               Oliivit

               Passionhedelmät

               Ananakset

               Papaijat

               Muut

                           2.

                           Tuoreet tai keittämättömät, jäädytetyt tai kuivatut vihannekset

                           i)

                           JUUREKSET JA JUURIMUKULAT

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Punajuurikkaat

               Porkkanat

               Mukulasellerit

               Piparjuuri

               Maa-artisokka

               Palsternakat

               Juuripersiljat

               Retiisit ja retikat

               Kaurajuuret

               Bataatit

               Lantut

               Nauriit

               Jamssit

               Muut

                           ii)

                           SIPULIT

               0,02 (1)
                   (2)

               Valkosipuli

               15 (2)

               Sipulit

               15 (2)

               Salottisipuli

               15 (2)

               Varhaissipulit

               Muut

               0,2 (1)
                   (2)

                           iii)

                           HEDELMÄVIHANNEKSET

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Solanum-suvun vihannekset

               Tomaatit

               Paprikat

               Munakoisot

               Muut

                           b)

                           Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-suvun vihannekset

               Kurkut

               Pikkukurkut

               Kesäkurpitsat

               Muut

                           c)

                           Paksukuoriset Cucurbitaceae-suvun vihannekset

               Melonit

               Kurpitsat

               Vesimelonit

               Muut

                           d)

                           Sokerimaissi

                           iv)

                           KAALIT

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Kaalit (kukinnon muodostavat)

               Parsakaalit

               Kukkakaalit

               Muut

                           b)

                           Kerivät kaalit

               Ruusukaali

               Keräkaalit

               Muut

                           c)

                           Lehtikaalit

               Kiinankaalit

               Kerimättömät kaalit

               Muut

                           d)

                           Kyssäkaali

                           v)

                           LEHTIVIHANNEKSET JA YRTIT

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Salaatit ja niiden kaltaiset vihannekset

               1 (2)

               Vihanneskrassi

               Vuonankaali

               Salaatti

               Siloendiivi

               Muut

                           b)

                           Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

               0,02 (1)
                   (2)

               Pinaatti

               Mangoldi (chard)

               Muut

                           c)

                           Vesikrassi

               0,02 (1)
                   (2)

                           d)

                           Endiivit

               0,02 (1)
                   (2)

                           e)

                           Yrtit

               1 (2)

               Kirveli

               Ruohosipuli

               Persilja

               Yrttiselleri

               Muut

                           vi)

                           PALKOVIHANNEKSET (tuoreet)

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Pavut (silpimättömät)

               Pavut (silvityt)

               Herneet (silpimättömät)

               Herneet (silvityt)

               Muut

                           vii)

                           VARSIVIHANNEKSET (tuoreet)

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Parsat

               Kardoni

               Ruotisellerit

               Fenkoli

               Latva-artisokka

               Purjo

               Raparperi

               Muut

                           viii)

                           SIENET

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Viljellyt sienet

                           b)

                           Luonnonvaraiset sienet

                           3.

                           Kuivatut palkokasvit

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Pavut

               Linssit

               Herneet

               Muut

                           4.

                           Öljykasvin siemenet

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

               Pellavansiemenet

               Maapähkinät

               Unikonsiemenet

               Seesaminsiemenet

               Auringonkukansiemenet

               Rapsinsiemenet

               Soijapavut

               Sinapinsiemenet

               Puuvillansiemenet

               Muut

                           5.

                           Perunat

               0,02 (1)
                   (2)

               50 (3)

               Varhaisperunat

               Varastoperunat

                           6.

                           Tee (lehdet ja lehtiruodit, kuivattu, fermentoitu tai muuten valmistettu, Camellia sinensis -lajin lehdistä)

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

                           7.

                           Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

      (1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

      (2)  = Jäämien väliaikainen enimmäismäärä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei muutoksia tehdä, tämä enimmäismäärä katsotaan lopulliseksi 24 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen.

      (3)  Perunan enimmäisjäämäpitoisuuden osalta on odotettava puuttuvien tietovaatimusten täsmentämistä 18 kuukauden kuluessa julkaisemispäivästä.


title: Komission direktiivi 2004/95/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2004, neuvoston direktiivin 90/642/ETY muuttamisesta siinä vahvistettujen bifentriini- ja famoksadonijäämien enimmäismäärien osalta(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               28.9.2004

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 301/42

      KOMISSION DIREKTIIVI 2004/95/EY,
   annettu 24 päivänä syyskuuta 2004,
   neuvoston direktiivin 90/642/ETY muuttamisesta siinä vahvistettujen bifentriini- ja famoksadonijäämien enimmäismäärien osalta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon torjunta-ainejäämien enimmäismäärien vahvistamisesta tietyille kasvikunnasta peräisin oleville tuotteille, mukaan lukien hedelmät ja vihannekset, 27 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/642/ETY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,
   ottaa huomioon kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta 15 päivänä heinäkuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/414/ETY (2) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Direktiivin 91/414/ETY mukaan tiettyihin viljelykasveihin käytettävien kasvinsuojeluaineiden salliminen kuuluu jäsenvaltioiden vastuulle. Sallimisen on perustuttava ihmisten ja eläinten terveydelle sekä ympäristölle aiheutuvien vaikutusten arviointiin. Arvioinnissa huomioon otettaviin tekijöihin on sisällyttävä käyttäjien ja sivullisten altistuminen, maaperään, vesiin ja ilmaan kohdistuvat ympäristövaikutukset sekä ihmisten ja eläinten nauttimien käsiteltyjen viljelykasvien torjunta-ainejäämien vaikutukset ihmisiin ja eläimiin.

               (2)

               Jäämien enimmäismäärät vahvistetaan sen mukaan, mikä on kasveille tehokkaan suojan antava pienin mahdollinen määrä torjunta-ainetta käytettäessä sitä niin, että jäämä on mahdollisimman pieni sekä toksikologisesti hyväksyttävä etenkin arvioitaessa saantia ravinnon mukana.

               (3)

               Torjunta-ainejäämien enimmäismääriä olisi arvioitava jatkuvasti uudelleen. Niitä voidaan muuttaa uusien käyttötapojen ja uusien tietojen huomioon ottamiseksi.

               (4)

               Jäämien enimmäismääriksi vahvistetaan analyysiherkkyyden alaraja, kun kasvinsuojeluaineiden sallitusta käytöstä ei aiheudu elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle havaittavissa olevia torjunta-aineiden jäämiä tai kun sallittua käyttöä ei ole tai kun jäsenvaltioiden salliman käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja tai kun kolmansissa maissa käytön tukena ei ole ollut tarvittavia tietoja ja käytöstä on aiheutunut torjunta-aineiden jäämiä yhteisön markkinoille mahdollisesti tuleviin elintarvikkeisiin tai niiden pinnalle.

               (5)

               Komissiolle on ilmoitettu direktiivin 90/642/ETY soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen torjunta-aineiden uusista tai muuttuneista käyttötavoista. Ilmoitukset koskevat bifentriiniä, jonka jäämien enimmäismäärät on vahvistettu komission direktiivillä 2002/79/EY (3), ja famoksadonia, jonka jäämien enimmäismäärät on vahvistettu komission direktiivillä 2003/60/EY (4).

               (6)

               Kuluttajien elinikäinen altistuminen näille torjunta-aineille niiden jäämiä mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden välityksellä on arvioitu ja mitattu Euroopan yhteisössä käytettävien menettelyiden ja perusteiden mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet (5). On arvioitu, että kyseiset jäämien enimmäismäärät takaavat, etteivät hyväksyttävät päiväsaannit ylity.

               (7)

               Famoksadonille on vahvistettu akuutin altistumisen viiteannos, ja kuluttajien akuutti altistuminen tämän torjunta-aineen jäämiä mahdollisesti sisältävien elintarvikkeiden kautta on arvioitu Euroopan yhteisössä käytettävien menetelmien ja käytänteiden mukaisesti ottaen huomioon Maailman terveysjärjestön julkaisemat ohjeet. Huomioon on otettu kasveja käsittelevän tiedekomitean lausunnot ja erityisesti sen neuvot ja suositukset, jotka koskevat torjunta-aineilla käsiteltyjen elintarvikkeiden kuluttajien suojelua. Famoksadonin saantiarvio osoittaa, että vahvistamalla kyseiset jäämien enimmäismäärät akuutin altistumisen viiteannos ei ylity. Bifentriiniä koskevien käytettävissä olevien tietojen arviointi on osoittanut, että akuutin altistumisen viiteannosta ei ole tarpeen vahvistaa, eikä lyhyen aikavälin arviointia tämän vuoksi tarvita.

               (8)

               Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa uudet enimmäismäärät kyseisten torjunta-aineiden jäämille.

               (9)

               Direktiivi 90/642/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

               (10)

               Jäämien väliaikaisten enimmäismäärien vahvistaminen tai muuttaminen yhteisön tasolla ei estä jäsenvaltioita vahvistamasta kyseisille aineille väliaikaisia jäämien enimmäismääriä direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan ja sen liitteen VI mukaisesti. Neljää vuotta on pidettävä riittävänä ajanjaksona, jonka kuluessa asianomaisen tehoaineen tulevat käyttötarkoitukset voidaan vahvistaa. Tämän ajanjakson jälkeen jäämien väliaikaisen enimmäismäärän pitäisi muuttua lopulliseksi.

               (11)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Korvataan direktiivin 90/642/ETY liitteessä II ilmoitetut torjunta-ainejäämien enimmäismäärät bifentriinin ja famoksadonin osalta tämän direktiivin liitteessä ilmoitetuilla enimmäismäärillä.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 25 päivänä maaliskuuta 2005. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.
   Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 26 päivästä maaliskuuta 2005.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 24 päivänä syyskuuta 2004.

            Komission puolesta

         David BYRNE

            Komission jäsen

      (1)  EYVL L 350, 14.12.1990, s. 71. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/61/EY (EUVL L 127, 29.4.2004, s. 81).

      (2)  EYVL L 230, 19.8.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/71/EY (EUVL L 127, 29.4.2004, s. 104).

      (3)  EYVL L 291, 28.10.2002, s. 1.

      (4)  EUVL L 155, 24.6.2003, s. 15.

      (5)  (Tarkistetut) ohjeet ravinnon mukana saatavien torjunta-ainejäämien arvioimiseksi; GEMS/Food Programme -ohjelma yhdessä elintarvikkeiden torjunta-ainejäämiä käsittelevän Codex-komitean kanssa; Maailman terveysjärjestön julkaisu, 1997 (WHO/FSF/FOS/97.7).

      LIITE

                  ”Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan

                  Torjunta-ainejäämä ja enimmäismäärä (mg/kg)

                  Bifentriini

                  Famoksadoni

            1.   Tuoreet, kuivatut tai keittämättömät, jäädyttämällä ilman sokerin lisäystä säilötyt hedelmät; pähkinät

                              i)

                              SITRUSHEDELMÄT

                  0,1

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Greipit

                  Sitruunat

                  Limetit

                  Mandariinit (klementiinit ja muut sitrushybridit mukaan luettuina)

                  Appelsiinit

                  Pomelot

                  Muut

                              ii)

                              PÄHKINÄT (kuoritut ja kuorimattomat)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Mantelit

                  Parapähkinät

                  Acajoupähkinät

                  Kastanjat

                  Kookospähkinät

                  Hasselpähkinät

                  Queenslandin pähkinät

                  Pekaanipähkinät

                  Setrin pähkinät

                  Pistaasimantelit

                  Saksanpähkinät

                  Muut

                              iii)

                              OMENAISET HEDELMÄT

                  0,3

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Omenat

                  Päärynät

                  Kvittenit

                  Muut

                              iv)

                              KIVIHEDELMÄT

                  0,2

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Aprikoosit

                  Kirsikat

                  Persikat (nektariinit ja niiden kaltaiset hybridit mukaan luettuina)

                  Luumut

                  Muut

                              v)

                              MARJAT JA PIENET HEDELMÄT

                              a)

                              Syötäväksi ja viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

                  0,2

                  2 (2)

                  Syötäväksi tarkoitetut viinirypäleet

                  Viinin valmistukseen tarkoitetut viinirypäleet

                              b)

                              Mansikat (muut kuin luonnonvaraiset)

                  0,5

                  0,02 (1)
                      (2)

                              c)

                              Vadelmat ja vatukat (muut kuin luonnonvaraiset)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Karhunvatukat

                  0,3

                  Sinivatukat

                  Jättivatukat (boysen- ja loganinmarjat)

                  Vadelmat

                  0,3

                  Muut

                  0,05 (1)

                              d)

                              Muut pienet hedelmät ja marjat (muut kuin luonnonvaraiset)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Mustikat

                  Karpalot

                  Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

                  Karviaiset

                  Muut

                              e)

                              Luonnonvaraiset marjat ja hedelmät

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              vi)

                              MUUT HEDELMÄT

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Avokadot

                  Banaanit

                  0,1

                  Taatelit

                  Viikunat

                  Kiivit

                  Kumkvatit

                  Litsit

                  Mangot

                  Oliivit

                  Passionhedelmät

                  Ananakset

                  Granaattiomenat

                  Muut

                  0,05 (1)

            2.   Tuoreet tai keittämättömät, jäähdytetyt tai kuivatut vihannekset

                              i)

                              JUUREKSET JA JUURIMUKULAT

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Punajuurikkaat

                  Porkkanat

                  Mukulasellerit

                  Piparjuuri

                  Maa-artisokat

                  Palsternakat

                  Juuripersiljat

                  Retiisit ja retikat

                  Kaurajuuret

                  Bataatit

                  Lantut

                  Nauriit

                  Jamssit

                  Muut

                              ii)

                              SIPULIT

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Valkosipuli

                  Sipulit

                  Salottisipulit

                  Varhaissipulit

                  Muut

                              iii)

                              HEDELMÄVIHANNEKSET

                              a)

                                 Solanum-suvun vihannekset

                  0,2

                  Tomaatit

                  1 (2)

                  Paprikat

                  Munakoisot

                  0,2 (2)

                  Muut

                  0,02 (1)
                      (2)

                              b)

                              Syötäväkuoriset Cucurbitaceae-suvun vihannekset

                  0,1

                  0,2 (2)

                  Kurkut

                  Pikkukurkut

                  Kesäkurpitsat

                  Muut

                              c)

                              Paksukuoriset Cucurbitaceae-suvun vihannekset

                  0,05 (1)

                  Melonit

                  0,3 (2)

                  Kurpitsat

                  Vesimelonit

                  Muut

                  0,02 (1)
                      (2)

                              d)

                              Sokerimaissi

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              iv)

                              KAALIT

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Kaalit (kukinnon muodostavat)

                  0,2

                  Parsakaalit

                  Kukkakaalit

                  Muut

                              b)

                              Kerivät kaalit

                  1

                  Ruusukaali

                  Keräkaalit

                  Muut

                              c)

                              Lehtikaalit

                  0,05 (1)

                  Kiinankaalit

                  Kerimättömät kaalit

                  Muut

                              d)

                              Kyssäkaali

                  0,05 (1)

                              v)

                              LEHTIVIHANNEKSET JA TUOREET YRTIT

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Salaatit ja sen kaltaiset vihannekset

                  2

                  Vihanneskrassi

                  Vuonankaali

                  Salaatti

                  Siloendiivi

                  Muut

                              b)

                              Pinaatti ja sen kaltaiset vihannekset

                  0,05 (1)

                  Pinaatti

                  Mangoldi (chard)

                  Muut

                              c)

                              Vesikrassi

                  0,05 (1)

                              d)

                              Endiivit

                  0,05 (1)

                              e)

                              Yrtit

                  0,05 (1)

                  Kirveli

                  Ruohosipuli

                  Persilja

                  Yrttiselleri

                  Muut

                              vi)

                              PALKOVIHANNEKSET (tuoreet)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Pavut (silpimättömät)

                  0,5

                  Pavut (silvityt)

                  Herneet (silpimättömät)

                  0,1

                  Herneet (silvityt)

                  Muut

                  0,05 (1)

                              vii)

                              VARSIVIHANNEKSET (tuoreet)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Parsat

                  Kardoni

                  Ruotisellerit

                  Fenkoli

                  Latva-artisokka

                  Purjo

                  Raparperi

                  Muut

                              viii)

                              SIENET

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Viljellyt sienet

                              b)

                              Luonnonvaraiset sienet

                              3.

                              Kuivatut palkokasvit

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Pavut

                  Linssit

                  Herneet

                  Muut

                              4.

                              Öljykasvin siemenet

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Pellavansiemenet

                  Maapähkinät

                  Unikonsiemenet

                  Seesaminsiemenet

                  Auringonkukansiemenet

                  Rapsinsiemenet

                  Soijapavut

                  Sinapinsiemenet

                  Puuvillansiemenet

                  Muut

                              5.

                              Perunat

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Varhaisperunat

                  Varastoperunat

                              6.

                                 Tee (Camellia sinensis -lajin lehdistä valmistettu musta tee)

                  5

                  0,05 (1)
                      (2)

                              7.

                                 Humala (kuivattu), humalan siemenet ja tähkäjauhe mukaan luettuina

                  10

                  0,05 (1)
                      (2)

         (1)  Analyysiherkkyyden alaraja.

         (2)  Jäämien enimmäismäärät on vahvistettu väliaikaisesti direktiivin 91/414/ETY 4 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti.”


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/39/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, moottoriajoneuvoista istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja pääntukien osalta annetun neuvoston direktiivin 74/408/ETY muuttamisesta   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               30.9.2005

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 255/143

      EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2005/39/EY,
   annettu 7 päivänä syyskuuta 2005,
   moottoriajoneuvoista istuinten, niiden kiinnityspisteiden ja pääntukien osalta annetun neuvoston direktiivin 74/408/ETY muuttamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
   ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,
   ottavat huomioon komission ehdotuksen,
   ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),
   noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),
   sekä katsovat seuraavaa:

               (1)

               Tutkimusten mukaan turvavöiden ja turvajärjestelmien käyttö voi vähentää huomattavasti kuolemantapausten määrää ja loukkaantumisten vakavuutta tieliikenneonnettomuuksissa, jopa auton kierähtäessä ympäri. Turvavöiden ja turvajärjestelmien asentaminen kaikkien luokkien ajoneuvoihin saa aikaan tieliikenneturvallisuuden parantumista ja siten säästää ihmishenkiä.

               (2)

               Turvavöiden asentaminen kaikkiin ajoneuvoihin tuottaa yhteiskunnalle huomattavaa hyötyä.

               (3)

               Euroopan parlamentti painotti yhteisistä toimista tieliikenneonnettomuuksien vähentämiseksi 18 päivänä helmikuuta 1986 antamassaan päätöslauselmassa (3), joka on osa yhteisön tieturvallisuusohjelmaa, tarvetta säätää turvavyön käyttöpakko kaikkia matkustajia, lapset mukaan luettuina, koskevaksi, lukuun ottamatta julkisia liikennevälineitä. Sen vuoksi turvavöiden ja/tai turvajärjestelmien pakollisessa asentamisessa on tehtävä ero julkisen liikenteen linja-autojen ja muiden ajoneuvojen välillä.

               (4)

               Moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/156/ETY (4) mukaisesti yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmää on sovellettu ainoastaan kaikkiin M1-luokan uusiin ajoneuvoihin 1 päivästä tammikuuta 1998. Näin ollen ainoastaan tuon päivän jälkeen tyyppihyväksytyt M1-luokan ajoneuvot on varustettava sellaisin istuimin, niiden kiinnityspistein sekä pääntuin, jotka ovat direktiivin 74/408/ETY (5) säännösten mukaisia.

               (5)

               Siihen asti, kun yhteisön tyyppihyväksyntäjärjestelmä ulotetaan koskemaan kaikkia ajoneuvoluokkia, muihin kuin M1-luokkaan kuuluviin ajoneuvoihin olisi tieturvallisuuden vuoksi asennettava turvavyön kiinnityspisteiden asentamiseen soveltuvat istuimet ja istuinten kiinnityspisteet.

               (6)

               Direktiiviin 74/408/ETY sisältyvät jo kaikki tekniset ja hallinnolliset säännökset, joiden perusteella muihin kuin M1-luokkaan kuuluvat ajoneuvot voidaan tyyppihyväksyä. Jäsenvaltioiden ei sen vuoksi tarvitse antaa muita säännöksiä.

               (7)

               Useat jäsenvaltiot ovat jo neuvoston direktiivin 74/408/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 17 päivänä kesäkuuta 1996 annetun komission direktiivin 96/37/EY (6) voimaantulon jälkeen saattaneet sen sisältämät säännökset pakollisiksi tiettyjen muiden ajoneuvoluokkien kuin M1-luokan osalta. Valmistajat ja heidän alihankkijansa ovat näin ollen jo kehittäneet tarvittavan tekniikan.

               (8)

               Tutkimusten mukaan sellaisia sivuttaissuuntaisia istuimia, joihin asennettavat turvavyöt takaisivat matkustajille saman turvan kuin eteenpäin suunnatut istuimet, ei ole mahdollista tuottaa. Sivuttaissuuntaiset istuimet on sen vuoksi turvallisuussyistä kiellettävä tietyissä ajoneuvoluokissa.

               (9)

               Säännösten, jotka sallivat kaksipisteturvavöillä varustetut sivuttaissuuntaiset istuimet tietyissä M3-luokan ajoneuvoissa, olisi oltava luonteeltaan väliaikaisia kunnes yhteisön lainsäädäntö, jolla direktiivi 70/156/ETY laaditaan uudelleen ja jolla yhteisön tyyppihyväksyntä ulotetaan koskemaan kaikkia ajoneuvoja, myös M3-luokan ajoneuvoja, tulee voimaan.

               (10)

               Direktiivi 74/408/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

               (11)

               Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli tieliikenneturvallisuuden parantamista saattamalla turvavöiden asentaminen tietyissä ajoneuvoluokissa pakolliseksi, vaan se voidaan toimen laajuuden vuoksi paremmin saavuttaa yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen nojalla. Kyseisessä artiklassa määrätyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällä direktiivillä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi,

         OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Direktiiviin 74/408/ETY muuttaminen
   Muutetaan direktiivi 74/408/ETY seuraavasti:

               1)

               Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

                           a)

                           Lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
                           ”M2- ja M3-luokan ajoneuvot jaetaan alaluokkiin matkustajien kuljetuksessa käytettäviä, kuljettajan istuimen lisäksi enemmän kuin kahdeksan istuinta käsittäviä ajoneuvoja koskevista erityissäännöksistä 20 päivänä marraskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/85/EY liitteessä I olevan 2 jakson määritelmien mukaisesti. (7)

                           b)

                           Korvataan 2 kohta seuraavasti:
                           ”2.   Tätä direktiiviä ei sovelleta taaksepäin suunnattuihin istuimiin.”

               2)

               Lisätään artikla seuraavasti:
               ”3 a artikla
               1.   Sivuttaissuuntaisten istuimien asentaminen M1-, N1-, M2- (alaluokka III tai B) ja M3-luokan (alaluokka III tai B) ajoneuvoihin kielletään.
               2.   Mitä 1 kohdassa säädetään, ei sovelleta ambulansseihin eikä direktiivin 70/156/ETY 8 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa lueteltuihin ajoneuvoihin.
               3.   Mitä 1 kohdassa säädetään, ei edelleen sovelleta M3-luokan (alaluokka III tai B) ajoneuvoihin, joiden suurin teknisesti sallittu paino ylittää 10 tonnia ja joiden sivuttaissuuntaiset istuimet on ryhmitetty ajoneuvon takaosaan muodostamaan yhtenäinen enintään kymmenen istuimen osasto. Tällaiset sivuttaissuuntaiset istuimet on varustettava vähintään pääntuella sekä kiristimellä varustetulla kaksipisteturvavyöllä, joka on tyyppihyväksytty neuvoston direktiivin 77/541/ETY (8) mukaisesti. Niissä olevien turvavöiden kiinnityspisteiden on oltava neuvoston direktiivin 76/115/ETY (9) vaatimusten mukaiset.
               Tämä poikkeus on voimassa viiden vuoden ajan 20 päivästä lokakuuta 2005. Sitä voidaan jatkaa, jos käytettävissä on luotettavat onnettomuustilastot ja jos turvajärjestelmät ovat edelleen kehittyneet.

               3)

               Muutetaan liite II seuraavasti:

                           a)

                           Korvataan 1.1 kohta seuraavasti:

                                       ”1.1

                                       Tämän liitteen vaatimuksia ei sovelleta taaksepäin suunnattuihin istuimiin eikä mihinkään tällaisiin istuimiin asennettuun pääntukeen.”

                           b)

                           Korvataan 2.3 kohta seuraavasti:

                                       ”2.3

                                       ’istuimella’ yhden täysikasvuisen henkilön istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen sisäänrakennettua tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Ilmaisu käsittää sekä erillisen istuimen että yhdelle henkilölle tarkoitetun yhdistelmäistuimen osan.

                                 Sen mukaan, mikä on istuimen suunta, istuin määritellään seuraavasti:

                                       2.3.1

                                       ’eteenpäin suunnatulla istuimella’ istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuora symmetriataso muodostaa alle + 10o:n tai —10o:n kulman ajoneuvon pystysuoran symmetriatason kanssa;

                                       2.3.2

                                       ’taaksepäin suunnatulla istuimella’ istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuora symmetriataso muodostaa alle + 10o:n tai —10o:n kulman ajoneuvon pystysuoran symmetriatason kanssa;

                                       2.3.3

                                       ’sivuttaissuuntaisella istuimella’ istuinta, joka suhteessa sen suuntaukseen ajoneuvon pystysuoraan symmetriatasoon nähden ei täytä 2.3.1 kohdassa eikä 2.3.2 kohdassa esitettyä määritelmää.”

                           c)

                           Poistetaan 2.9 kohta.

               4)

               Korvataan liitteessä III oleva 2.5 kohta seuraavasti:

                           ”2.5

                           ’istuimella’ ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettua ja yhden tai usean täysikasvuisen henkilön istuttavaa rakennetta, joka voidaan kiinnittää ajoneuvon rakenteeseen, verhoiluineen ja kiinnityslaitteineen.

                     Sen mukaan, mikä on istuimen suunta, istuin määritellään seuraavasti:

                           2.5.1

                           ’eteenpäin suunnatulla istuimella’ istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä ja joka on suunnattu ajoneuvon etuosaa kohti siten, että istuimen pystysuora symmetriataso muodostaa alle + 10o:n tai —10o:n kulman ajoneuvon pystysuoran symmetriatason kanssa;

                           2.5.2

                           ’taaksepäin suunnatulla istuimella’ istuinta, jota voidaan käyttää ajoneuvon ollessa liikkeessä ja joka on suunnattu ajoneuvon takaosaa kohti siten, että istuimen pystysuora symmetriataso muodostaa alle + 10o:n tai —10o:n kulman ajoneuvon pystysuoran symmetriatason kanssa;

                           2.5.3

                           ’sivuttaissuuntaisella istuimella’ istuinta, joka suhteessa sen suuntaukseen ajoneuvon pystysuoraan symmetriatasoon nähden ei täytä 2.5.1 kohdassa eikä 2.5.2 kohdassa esitettyä määritelmää.”

               5)

               Muutetaan liite IV seuraavasti:

                           a)

                           Korvataan 1.1 kohta seuraavasti:

                                       ”1.1

                                       Tämän liitteen vaatimuksia sovelletaan N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvoihin sekä niihin M2- ja M3-luokan ajoneuvoihin, jotka eivät kuulu liitteen III soveltamisalaan. Lisäksi vaatimuksia sovelletaan sivuttaissuuntaisiin istuimiin kaikissa ajoneuvoluokissa, lukuun ottamatta 2.5 kohdan säännöksiä.”

                           b)

                           Korvataan 2.4 kohta seuraavasti:

                                       ”2.4

                                       Kaikkien istuimien, jotka voidaan kääntää eteenpäin tai joissa on kokoontaitettava selkänoja, on lukkiuduttava automaattisesti tavanomaiseen asentoon. Tätä vaatimusta ei sovelleta istuimiin, jotka on asennettu M2- ja M3-luokan alaluokkien I, II tai A ajoneuvojen pyörätuolitiloihin.”

         2 artikla
   Täytäntöönpano
   1.   Jos ajoneuvon istuimet, niiden kiinnityspisteet ja pääntuet ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, jäsenvaltiot eivät saa 20 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen niiden osalta

               a)

               evätä ajoneuvotyypiltä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää;

               b)

               kieltää uusien ajoneuvojen rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa.

         2.   Jos ajoneuvon istuimet, niiden kiinnityspisteet ja pääntuet eivät ole tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, jäsenvaltioiden on 20 päivästä lokakuuta 2006 alkaen uuden ajoneuvotyypin osalta

               a)

               oltava enää myöntämättä EY-tyyppihyväksyntää;

               b)

               evättävä kansallinen tyyppihyväksyntä.

         3.   Jos ajoneuvon istuimet, niiden kiinnityspisteet ja pääntuet eivät ole tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, jäsenvaltioiden on 20 päivästä lokakuuta 2007 alkaen

               a)

               katsottava, että uusien ajoneuvojen vaatimustenmukaisuustodistukset eivät enää ole direktiivin 70/156/ETY 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä voimassa;

               b)

               kiellettävä uusien ajoneuvojen rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto, lukuun ottamatta direktiivin 70/156/ETY 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.

         3 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   1.   Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 20 päivänä huhtikuuta 2006. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.
   2.   Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä toimenpiteitä 21 päivästä huhtikuuta 2006 alkaen.
   3.   Näissä jäsenvaltioiden antamissa toimenpiteissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   4.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   4 artikla
   Voimaantulo
   Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   5 artikla
   Osoitus
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Strasbourgissa 7 päivänä syyskuuta 2005.

            Euroopan parlamentin puolesta

            Puhemies

         J. BORRELL FONTELLESS

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         C. CLARKE

      (1)  EUVL C 80, 30.3.2004, s. 6.

      (2)  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 17. joulukuuta 2003 (EUVL C 91 E, 15.4.2004, s. 487), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 24. tammikuuta 2005 (EUVL C 111 E, 11.5.2005, s. 33), Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 26. toukokuuta 2005 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) ja neuvoston päätös, tehty 12. heinäkuuta 2005.

      (3)  EYVL C 68, 24.3.1986, s. 35.

      (4)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/104/EY (EUVL L 337, 13.11.2004, s. 13).

      (5)  EYVL L 221, 12.8.1974, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (6)  EYVL L 186, 25.7.1996, s. 28.

      (7)  EYVL L 42, 13.2.2002, s. 1.”

      (8)  EYVL L 220, 29.8.1977, s. 95, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

      (9)  EYVL L 24, 30.1.1976, s. 6, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 96/38/EY (EYVL L 187, 26.7.1996, s. 95).”


Avis juridique important

|

32003L0123

Neuvoston direktiivi 2003/123/EY, annettu 22 päivänä joulukuuta 2003, jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/435/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 007 , 13/01/2004 s. 0041 - 0044

Neuvoston direktiivi 2003/123/EY,annettu 22 päivänä joulukuuta 2003,jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/435/ETY muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 94 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo seuraavaa:(1) Direktiivillä 90/435/ETY(3) on otettu käyttöön osinkojen maksua ja muuta voiton jakamista koskevat yhteiset säännöt, joiden tarkoitus on olla kilpailun kannalta tasapuolisia.(2) Direktiivin 90/435/ETY tarkoitus oli vapauttaa veronpidätyksestä osingot ja muut jaetut voitot, joita tytäryhtiöt maksavat emoyhtiöilleen, ja välttää tällaisen tulon kaksinkertainen verotus emoyhtiön tasolla.(3) Direktiivin 90/435/ETY täytäntöönpanosta saatu kokemus on osoittanut eri tapoja, joilla direktiiviä voitaisiin parantaa ja laajentaa yhteisten vuonna 1990 hyväksyttyjen sääntöjen suotuisia vaikutuksia.(4) Direktiivin 90/435/ETY 2 artiklassa määritellään yhtiöt, jotka kuuluvat sen soveltamisalaan. Sen liitteessä on luettelo yhtiöistä, joihin direktiivin säännöksiä sovelletaan. Tiettyjä yhtiömuotoja ei ole sisällytetty tässä liitteessä olevaan luetteloon, vaikka yrityksen verotuksellinen kotipaikka on jäsenvaltiossa ja se on yritysverovelvollinen kyseisessä jäsenvaltiossa. Direktiivin 90/435/ETY soveltamisalaa olisi näin ollen laajennettava muihin yhtiöihin, joilla on rajat ylittävää toimintaa yhteisössä ja jotka täyttävät kaikki direktiivissä asetetut ehdot.(5) Neuvosto antoi 8 päivänä lokakuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 2157/2001 eurooppayhtiön (SE) säännöistä(4) ja direktiivin 2001/86/EY eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta(5). Lisäksi neuvosto antoi 22 päivänä heinäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1435/2003 eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä(6) ja direktiivin 2003/72/EY eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta(7). Koska eurooppayhtiö on julkinen osakeyhtiö ja koska eurooppaosuuskunta on osuuskunta ja molemmat ovat luonteeltaan samanlaisia kuin muut direktiivin 90/435/ETY soveltamisalaan jo kuuluvat yhtiömuodot, eurooppayhtiö ja eurooppaosuuskunta olisi lisättävä direktiivin 90/435/ETY liitteessä olevaan luetteloon.(6) Luetteloon sisällytettävät uudet yhtiöt ovat yritysverovelvollisia siinä jäsenvaltiossa, jossa niillä on kotipaikka, mutta muut jäsenvaltiot pitävät joitakin niistä niiden oikeudellisten tunnusmerkkien perusteella verotuksen kannalta laskentayksikköinä. Jäsenvaltioiden, jotka kohtelevat tällä perusteella yritysverovelvollisia, joilla on kotipaikka muualla, verotuksen osalta laskentayksikköinä, olisi myönnettävä asiaankuuluva verohuojennus sellaisen tulon osalta, joka on osa emoyhtiön veropohjaa.(7) Jotta direktiivin 90/435/ETY tarjoamat etuudet ulotettaisiin laajemmalle, olisi vähimmäisomistusosuutta, jonka perusteella yhtiötä voidaan pitää emoyhtiönä ja toista yhtiötä sen tytäryhtiönä, laskettava asteittain 25 prosentista 10 prosenttiin.(8) Voitonjaon maksamista emoyhtiön kiinteälle toimipaikalle ja sitä, että kiinteä toimipaikka saa tällaisia maksuja, olisi kohdeltava samalla tavoin kuin jos se tapahtuisi tytäryhtiön ja emoyhtiön välillä. Tähän olisi sisällyttävä myös tapaus, jossa emoyhtiö ja sen tytäryhtiö ovat samassa jäsenvaltiossa ja kiinteä toimipaikka on toisessa jäsenvaltiossa. Toisaalta vaikuttaa siltä, että tapauksia, joissa kiinteä toimipaikka ja tytäryhtiö sijaitsevat samassa jäsenvaltiossa, voidaan käsitellä asianomaisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön pohjalta, jollei perustamissopimuksen periaatteiden soveltamisesta muuta johdu.(9) Kiinteiden toimipaikkojen kohtelun osalta jäsenvaltioiden on mahdollisesti määriteltävä edellytykset ja oikeudelliset välineet kansallisten verotulojen suojaamiseksi ja kansallisen lainsäädännön kiertämisen estämiseksi perustamissopimuksen periaatteiden mukaisesti ja ottaen huomioon kansainvälisesti hyväksytyt verosäännöt.(10) Niiden konsernien osalta, jotka ovat järjestäytyneet yritysketjuiksi ja joissa voittoja jaetaan emoyhtiölle tytäryhtiöketjun kautta, kaksinkertainen verotus olisi poistettava joko vapautuksen tai yhtiöveron hyvityksen avulla. Yhtiöveron hyvityksen tapauksessa emoyhtiön olisi voitava vähentää minkä tahansa ketjuun kuuluvan tytäryhtiön maksamat verot, mikäli direktiivin 90/435/ETY edellytykset täyttyvät.(11) Siirtymäsäännöksiä ei enää sovelleta, ja ne olisi sen vuoksi kumottava.(12) Direktiivi 90/435/ETY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiivi 90/435/ETY seuraavasti:1) Lisätään 1 artiklan 1 kohtaan kaksi luetelmakohtaa seuraavasti:"- jaettuihin voittoihin, joita kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevat muiden jäsenvaltioiden yritysten kiinteät toimipaikat saavat jonkin muun kuin sen jäsenvaltion tytäryhtiöiltä, jossa kiinteä toimipaikka sijaitsee,- voittoihin, joita kyseisessä jäsenvaltiossa sijaitsevat yhtiöt jakavat sellaisten saman jäsenvaltion yhtiöiden jossakin muussa jäsenvaltiossa sijaitseville kiinteille toimipaikoille, joiden tytäryrityksiä kyseiset yhtiöt ovat."2) Numeroidaan 2 artiklan ainoa kohta 1 kohdaksi ja lisätään artiklaan uusi kohta seuraavasti:"2. Tässä direktiivissä ilmaisulla 'kiinteä toimipaikka' tarkoitetaan jäsenvaltiossa sijaitsevaa kiinteää liikepaikkaa, jonka kautta toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan yhtiön liiketoimintaa osaksi tai kokonaan harjoitetaan, edellyttäen, että kyseisen liikepaikan voitot ovat veronalaisia sijaintijäsenvaltiossa asiaankuuluvan kahdenvälisen verosopimuksen nojalla tai, jos tällaista sopimusta ei ole, kansallisen lainsäädännön nojalla."3) Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:"Tätä direktiiviä sovellettaessaa) emoyhtiön asema annetaan ainakin jokaiselle jäsenvaltion yhtiölle, joka täyttää 2 artiklassa säädetyt edellytykset ja jolla on vähintään 20 prosentin osuus toisen jäsenvaltion yhtiön, joka täyttää samat edellytykset, pääomasta.Tällainen asema annetaan samoin edellytyksin myös sellaiselle jäsenvaltion yhtiölle, jolla on samassa jäsenvaltiossa sijaitsevan yrityksen pääomasta vähintään 20 prosentin osuus, joka on kokonaan tai osittain edellä mainitun yhtiön toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan kiinteän toimipaikan hallussa.Vähimmäisosuus on 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen 15 prosenttia,vähimmäisosuus on 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 10 prosenttia;b) 'tytäryhtiöllä' tarkoitetaan yhtiötä, jonka pääomaan sisältyy a alakohdassa tarkoitettu osuus."4) Muutetaan 4 artikla seuraavasti:a) Korvataan 1 kohta seuraavasti:"1. Jos emoyhtiölle tai sen kiinteälle toimipaikalle jaetaan voittoa muutoin kuin tytäryhtiön selvitystilaan joutumisen yhteydessä sillä perusteella, että emoyhtiö on tytäryhtiönsä osakas, emoyhtiön sijaintivaltion ja sen kiinteän toimipaikan sijaintivaltion on joko- oltava verottamatta tätä voittoa, tai- verotettava tällaista voittoa, mutta samalla valtuutettava emoyhtiö ja kiinteä toimipaikka vähentämään maksettavan veron määrästä osuus, jonka tytäryhtiö tai mikä tahansa alatytäryhtiö on maksanut voittoon liittyvästä yhtiöverosta edellyttäen, että 2 ja 3 artiklassa säädetyt vaatimukset kunkin tason yhtiön ja alatytäryhtiön osalta täyttyvät, mutta kuitenkin enintään emoyhtiölle maksettavaksi määrättyä veromäärää vastaava määrä."b) Lisätään 1 a kohta seuraavasti:"1 a Mikään tässä direktiivissä ei estä emoyhtiön sijaintivaltiota pitämästä tytäryhtiötä verotuksellisesti laskentayksikkönä tämän jäsenvaltion tekemän, kyseisen tytäryhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä koskevan arvion perusteella, joka perustuu siihen lainsäädäntöön, jonka mukaan tytäryhtiö on perustettu, ja sen vuoksi verottamasta emoyhtiötä sen osuudesta tytäryhtiön voittoon, kun voittoa syntyy. Tässä tapauksessa emoyhtiön sijaintivaltion on oltava verottamatta tytäryhtiön jaettua voittoa.Kun emoyhtiön sijaintivaltio arvioi emoyhtiön osuutta tytäryhtiön voittoon, sijaintivaltion on joko vapautettava kyseiset voitot verosta tai valtuutettava emoyhtiö vähentämään sille määrätyn veron määrästä osuus, jonka tytäryhtiö tai mikä tahansa alatytäryhtiö on maksanut emoyhtiön voitto-osuuteen liittyvästä yhtiöverosta edellyttäen, että 2 ja 3 artiklassa säädetyt vaatimukset kunkin tason yhtiön ja alatytäryhtiön osalta täyttyvät, mutta kuitenkin enintään emoyhtiölle maksettavaksi määrättyä veromäärää vastaava määrä."c) Korvataan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:"Edellä 1 ja 1 a kohtaa sovelletaan yhteisen yhtiöverojärjestelmän tosiasialliseen voimaantuloon saakka."5) Muutetaan 5 artikla seuraavasti:a) Korvataan 1 kohta seuraavasti:"Tytäryhtiön emoyhtiölleen jakama voitto on vapautettava ennakonpidätyksestä."b) Kumotaan 2, 3 ja 4 kohta.6) Korvataan liite tämän direktiivin liitteellä.2 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivään tammikuuta 2005 mennessä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset sekä taulukko, joka osoittaa, miten tämän direktiivin säännökset vastaavat annettuja kansallisia säännöksiä, kirjallisina komissiolle.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2003.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. Matteoli(1) Lausunto annettu 16. joulukuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(2) Lausunto annettu 29. lokakuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(3) EYVL L 225, 20.8.1990, s. 6, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla.(4) EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1.(5) EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22.(6) EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1.(7) EUVL L 207, 18.8.2003, s. 25.LIITELuettelo 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetuista yhtiöistäa) Belgian lainsäädännön mukaiset "société anonyme" / "naamloze vennootschap", "société en commandite par actions" / "commanditaire vennootschap op aandelen", "société privée à responsabilité limitée" / "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "société coopérative à responsabilité limitée" / "coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "société coopérative à responsabilité illimitée" / "coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid", "société en nom collectif" / "vennootschap onder firma", "société en commandite simple" / "gewone commanditaire vennootschap" -nimiset yhtiöt, julkiset yritykset, jotka ovat ottaneet jonkun edellä mainituista yhtiömuodoista, sekä muut Belgian lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Belgian yhtiöveron alaisia;b) Tanskan lainsäädännön mukaiset "aktieselskab"- ja "anpartsselskab"-nimiset yhtiöt. Muut yhtiöverolain alaisina toimivat yritykset edellyttäen, että niiden verotettava tulo lasketaan ja verotetaan "aktieselskab"-yhtiöihin sovellettavan yleisen verotuslainsäädännön mukaisesti;c) Saksan lainsäädännön mukaiset "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft", "Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts" -nimiset yhtiöt sekä muut Saksan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Saksan yhtiöveron alaisia;d) Kreikan lainsäädännön mukaiset "ανώνυμη εταιρεία", "εταιρεία περιωρισμέvης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)" -nimiset yhtiöt sekä muut Kreikan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Kreikan yhtiöveron alaisia;e) Espanjan lainsäädännön mukaiset "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones", "sociedad de responsabilidad limitada" -nimiset yhtiöt sekä julkisoikeudelliset yksiköt, jotka toimivat yksityisoikeuden alaisina. Muut Espanjan lainsäädännön mukaiset ja Espanjan yhtiöveron ("Impuesto sobre sociedades") alaiset yhteisöt;f) Ranskan lainsäädännön mukaiset "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "sociétés par actions simplifiées", "sociétés d'assurances mutuelles", "caisses d'épargne et de prévoyance", "sociétés civiles", jotka ovat automaattisesti yhtiöverotuksen alaisia, "coopératives", "unions de coopératives" -nimiset yhtiöt, teollis- ja kaupallisluonteiset julkiset laitokset ja yritykset sekä muut Ranskan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Ranskan yhtiöveron alaisia;g) Irlannin lainsäädännön mukaisesti muodostetut tai sen mukaiset yhtiöt, "Industrial and Provident Societies Act" -lain mukaan rekisteröidyt laitokset, "Building Societies Act" -lain mukaan muodostetut "building societies" ja vuoden 1989 "Trustee Savings Banks Act" -lain mukaiset "trustee savings banks";h) Italian lainsäädännön mukaiset "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsibilità limitata", "società cooperative", "società di mutua assicurazione" -nimiset yhtiöt, sekä kokonaan tai pääasiallisesti kaupallista toimintaa harjoittavat julkiset ja yksityiset yhtiöt;i) Luxemburgin lainsäädännön mukaiset "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société coopérative", "société coopérative organisée comme une société anonyme", "association d'assurances mutuelles", "association d'épargne-pension", "entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public" -nimiset yhtiöt sekä muut Luxemburgin lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Luxemburgin yhtiöveron alaisia;j) Alankomaiden lainsäädännön mukaiset "naamloze vennnootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "Open commanditaire vennootschap", "Coöperatie", "onderlinge waarborgmaatschappij", "Fonds voor gemene rekening", "vereniging op coöperatieve grondslag", "vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt" -nimiset yhtiöt sekä muut Alankomaiden lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Alankomaiden yhtiöveron alaisia;k) Itävallan lainsäädännön mukaiset "Aktiengesellschaft", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften", "Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts", "Sparkassen" -nimiset yhtiöt sekä muut Itävallan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Itävallan yhtiöveron alaisia;l) Portugalin lainsäädännön mukaan perustetut kaupalliset yhtiöt tai kaupallisen yhtiön muodossa toimivat siviilioikeudelliset yhtiöt sekä osuuskunnat ja julkiset yritykset;m) Suomen lainsäädännön mukaiset "osakeyhtiö/aktiebolag", "osuuskunta/andelslag", "säästöpankki/sparbank" ja "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag" -nimiset yhtiöt;n) Ruotsin lainsäädännön mukaiset "aktiebolag", "försäkringsaktiebolag", "ekonomiska föreningar", "sparbanker", "ömsesidiga försäkringsbolag" -nimiset yhtiöt;o) Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti perustetut yhtiöt;p) eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 ja eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/86/EY mukaisesti perustetut yhtiöt sekä eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 ja eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/72/EY mukaisesti perustetut osuuskunnat.