title: Komission direktiivi 2010/26/EU, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2010 , liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
               1.4.2010

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 86/29

         KOMISSION DIREKTIIVI 2010/26/EU,
   annettu 31 päivänä maaliskuuta 2010,
   liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY muuttamisesta
   (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
   EUROOPAN KOMISSIO, joka
   ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
   ottaa huomioon liikkuviin työkoneisiin asennettavien polttomoottoreiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen torjuntatoimenpiteitä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 16 päivänä joulukuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/68/EY (1) ja erityisesti sen 14 ja 14 a artiklan,
   sekä katsoo seuraavaa:

               (1)

               Direktiivin 97/68/EY 14 a artiklassa esitetään arviointiperusteet ja menettely kyseisen direktiivin 9 a artiklan 7 kohdassa tarkoitetun ajanjakson jatkamiseksi. Direktiivin 97/68/EY 14 a artiklan mukaisesti suoritetut tutkimukset osoittavat, että ammattikäyttöön tarkoitettuja, eri asennoissa toimivia kannettavia moottoriluokkiin SH:2 ja SH:3 kuuluvia liikkuvia työkoneita koskevien vaiheen II vaatimuksien täyttämisessä on merkittäviä teknisiä vaikeuksia. Siksi on tarpeen jatkaa 9 a artiklan 7 kohdassa tarkoitettua ajanjaksoa 31 päivään heinäkuuta 2013 saakka.

               (2)

               Direktiiviin 97/68/EY vuonna 2004 tehtyjen muutosten jälkeen teknistä kehitystä on tapahtunut dieselmoottoreiden suunnittelussa, jotta ne olisivat vaiheiden III B ja IV pakokaasupäästörajojen mukaisia. On kehitetty elektronisesti ohjattuja moottoreita, jotka pääasiassa korvaavat mekaanisesti ohjatut polttoaineen syöttö- ja ohjausjärjestelmät. Siksi direktiiviin 97/68/EY liitteen I nykyiset yleiset tyyppihyväksyntävaatimukset pitäisi mukauttaa vastaavasti ja vaiheiden III B ja IV yleiset tyyppihyväksyntävaatimukset pitäisi ottaa käyttöön.

               (3)

               Direktiivin 97/68/EY liitteessä II eritellään ilmoituslomakkeiden yksityiskohtaiset tekniset tiedot, jotka valmistajan on toimitettava tyyppihyväksyntäviranomaiselle moottoria koskevan tyyppihyväksyntähakemuksen mukana. Muihin epäpuhtauksia estäviin laitteisiin liittyvät eritellyt yksityiskohtaiset tiedot ovat yleisiä, ja ne pitäisi mukauttaa erityisiin jälkikäsittelyjärjestelmiin, joita on käytettävä sen varmistamiseksi, että moottorit ovat vaiheiden III B ja IV pakokaasupäästörajojen mukaisia. Yksityiskohtaisempaa tietoa moottoreihin asennetuista jälkikäsittelylaitteista pitäisi toimittaa, jotta tyyppihyväksyntäviranomaiset voisivat arvioida moottorin kykyä noudattaa vaiheita III B ja IV.

               (4)

               Direktiivin 97/68/EY liitteessä III esitetään menetelmä, jolla testataan moottorit ja määritetään niiden kaasu- ja hiukkaspäästöjen taso. Tyyppihyväksynnän moottorien testausmenettelyn, jolla osoitetaan vaiheiden III B ja IV pakokaasupäästörajojen noudattaminen, pitäisi varmistaa, että kaasu- (hiilimonoksidi, hiilivedyt, typen oksidit) ja hiukkaspäästörajoja noudatetaan samanaikaisesti. Työkoneiden vakiotilainen testisykli ja työkoneiden muuttuvatilainen testisykli pitäisi mukauttaa vastaavasti.

               (5)

               Direktiivin 97/68/EY liitteessä III olevassa 1.3.2 kohdassa ennakoidaan symbolien (liitteessä I oleva 2.18 kohta), testisarjan (liite III) ja laskentayhtälöiden (liitteen III lisäys 3) muuttaminen ennen kuin otetaan käyttöön yhdistetty kylmä-/kuumatestisarja. Tyyppihyväksyntämenettely vaiheiden III B ja IV pakokaasupäästörajojen noudattamisen osoittamiseksi edellyttää kylmäkäynnistyssyklin yksityiskohtaisen kuvauksen käyttöönottoa.

               (6)

               Direktiivin 97/68/EY liitteessä III olevassa 3.7.1 kohdassa esitetään eri laitteiden eritelmien testisykli. Liitteessä olevan 3.7.1.1 kohdan mukainen testisykli (eritelmä A) on mukautettava sen selvittämiseksi, mitä moottorin pyörimisnopeutta on käytettävä tyyppihyväksynnän laskentamenetelmässä. On myös tarpeen mukauttaa viittaus päivitettyyn versioon kansainvälisestä testausstandardista ISO 8178-4:2007.

               (7)

               Direktiivin 97/68/EY liitteessä III olevassa 4.5 kohdassa esitetään päästötestin kulku. Tämä kohta on mukautettava ja otettava huomioon kylmäkäynnistyssykli.

               (8)

               Direktiivin 97/68/EY liitteen III lisäyksessä 3 esitetään kaasu- ja hiukkaspäästöjä koskevien tietojen arvioinnin ja laskemisen arviointiperusteet liitteessä III esitetylle työkoneiden vakiotilaisen testisyklin testille sekä työkoneiden muuttuvatilaisen testisyklin testille. Vaiheiden III B ja IV mukaisten moottorien tyyppihyväksyntä edellyttää työkoneiden muuttuvatilaisen testisyklin testiin liittyvän laskentamenetelmän mukauttamista.

               (9)

               Direktiivin 97/68/EY liitteessä XIII esitetään ”joustavan järjestelmän” mukaisesti markkinoille saatettuihin moottoreihin liittyvät säännökset. Vaiheen III B sujuvan täytäntöönpanon varmistamiseksi saattaa olla tarpeen lisätä tämän joustavuusjärjestelmän käyttöä. Siksi tekniseen kehitykseen mukauttamiseen vaiheen III B mukaisten moottorien käyttöönoton mahdollistamiseksi on kuuluttava toimenpiteet, joilla estetään, että joustavuusjärjestelmän käytön esteenä voivat olla ilmoitusvaatimukset, joita ei enää mukauteta kyseisten moottorien käyttöönottoon. Toimenpiteillä olisi pyrittävä yksinkertaistamaan ilmoitusvaatimuksia ja raportointivelvollisuuksia ja kohdentamaan niitä sekä räätälöimään ne markkinavalvontaviranomaisten tarpeisiin, jotta voitaisiin vastata joustavuusjärjestelmän käytön lisääntymiseen, joka johtuu vaiheen III B käyttöönotosta.

               (10)

               Koska direktiivissä 97/68/EY säädetään vaiheen III B moottorien (luokka L) tyyppihyväksynnästä 1 päivästä tammikuuta 2010 lukien, on tarpeen säätää mahdollisuudesta myöntää tyyppihyväksyntä samasta päivästä alkaen.

               (11)

               Oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä tämän direktiivin olisi tultava voimaan kiireellisesti.

               (12)

               Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 97/68/EY 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetun komitean lausunnon mukaiset,

         ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Direktiivin 97/68/EY muuttaminen
   Muutetaan direktiiviä 97/68/EY seuraavasti:

               1)

               Lisätään 9 a artiklan 7 kohtaan alakohta seuraavasti:
               ”Sen estämättä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, poikkeusjaksolle myönnetään jatkoa 31 päivään heinäkuuta 2013 saakka yläkahvalla varustettujen laitteiden luokassa, ammattikäyttöön tarkoitetut, eri asennoissa toimivat kannettavat pensasaitaleikkurit ja yläkahvalla varustetut puunhoitosahat, jotka kuuluvat moottoriluokkiin SH:2 ja SH:3.”

               2)

               Muutetaan liite I tämän direktiivin liitteen I mukaisesti.

               3)

               Muutetaan liite II tämän direktiivin liitteen II mukaisesti.

               4)

               Muutetaan liite III tämän direktiivin liitteen III mukaisesti.

               5)

               Muutetaan liite V tämän direktiivin liitteen IV mukaisesti.

               6)

               Muutetaan liite XIII tämän direktiivin liitteen V mukaisesti.

         2 artikla
   Siirtymäsäännös
   Jäsenvaltiot voivat myöntää seuraavasta päivästä sen jälkeen, kun tämä direktiivi julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tyyppihyväksynnän elektronisesti ohjatuille moottoreille, jotka ovat direktiivin 97/68/EY liitteissä I, II, III, V ja XIII, sellaisina kuin ne ovat tällä direktiivillä muutettuina, vahvistettujen vaatimusten mukaisia.
   3 artikla
   Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kahdentoista kuukauden kuluessa direktiivin julkaisemisesta. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.
   Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 31 päivästä maaliskuuta 2011.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   4 artikla
   Voimaantulo
   Tämä direktiivi tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
   5 artikla
   Osoitus
   Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 31 päivänä maaliskuuta 2010.

            Komission puolesta

         José Manuel BARROSO

            Puheenjohtaja

      (1)  EYVL L 59, 27.2.1998, s. 1.

      LIITE I
      Lisätään direktiivin 97/68/EY liitteeseen I 8 kohta seuraavasti:

         ”8.   VAIHEIDEN III B JA IV TYYPPIHYVÄKSYNTÄVAATIMUKSET
         8.1   Tätä kohtaa sovelletaan sellaisten elektronisesti ohjattujen moottorien tyyppihyväksyntään, joissa käytetään elektronista ohjausta sekä polttoaineen syöttämisen määrän että ajoituksen määrittämiseen (jäljempänä ’moottori’). Tätä kohtaa sovelletaan kyseisiin moottoreihin sovellettavasta teknologiasta riippumatta tämän liitteen 4.1.2.5 ja 4.1.2.6 kohdassa esitettyjen päästörajojen mukaisesti.
         8.2   Määritelmät

         Tässä kohdassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:
         8.2.1   ’päästöjenrajoitusstrategialla’ tarkoitetaan päästöjenrajoitusjärjestelmän ja päästöjenrajoituksen perusstrategian ja päästöjenrajoituksen lisästrategian kokonaisuuden yhdistelmää, joka kuuluu moottorin tai liikkuvan työkoneen, johon moottori on asennettu, kokonaisrakenteeseen;
         8.2.2   ’reagenssilla’ tarkoitetaan kaikkia kuluvia aineita tai aineita, joita ei voi hyödyntää ja joita tarvitaan ja käytetään jälkikäsittelyjärjestelmän tehokkaaseen toimintaan.
         8.3   Yleiset vaatimukset

         8.3.1   Päästöjenrajoituksen perusstrategiaa koskevat vaatimukset

         8.3.1.1   Päästöjenrajoituksen perusstrategia, joka aktivoidaan moottorin pyörimisnopeuden ja vääntömomentin toiminta-alueella, on suunniteltava siten, että moottori voi olla tämän direktiivin säännösten mukainen.
         8.3.1.2   Kaikki päästöjenrajoituksen perusstrategiat, jotka pystyvät erottamaan moottorin toiminnan standardoidun tyyppihyväksyntätestin ja muiden käyttötilanteiden välillä ja myöhemmin vähentämään päästöjenrajoituksen tasoa, kun ei toimita olosuhteissa, jotka oleellisesti kuuluvat tyyppihyväksyntämenettelyyn, ovat kiellettyjä.
         8.3.2   Päästöjenrajoituksen lisästrategiaa koskevat vaatimukset

         8.3.2.1   Moottori tai liikkuvan työkone voi käyttää päästöjenrajoituksen lisästrategiaa edellyttäen, että päästöjenrajoituksen lisästrategia aktivoitaessa muuttaa päästöjenrajoituksen perusstrategiaa vastauksena tiettyyn kokonaisuuteen ympäristö- ja/tai käyttötilanteita, mutta ei vähennä pysyvästi päästöjenrajoitusjärjestelmän tehokkuutta.

                     a)

                     Kun päästöjenrajoituksen lisästrategia aktivoidaan tyyppihyväksyntätestin aikana, 8.3.2.2 ja 8.3.2.3 kohtia ei sovelleta;

                     b)

                     kun päästöjenrajoituksen lisästrategiaa ei aktivoida tyyppihyväksyntätestin aikana, on osoitettava, että päästöjenrajoituksen lisästrategia on aktiivinen vain 8.3.2.3 kohdassa mainittuihin tarkoituksiin vaadittavan ajan.

               8.3.2.2   Tähän kohtaan sovellettavat tarkastusolosuhteet ovat seuraavanlaiset:

                     a)

                     korkeus enintään 1 000 metriä (tai vastaava ilmanpaine 90 kPa);

                     b)

                     ympäristön lämpötila 275–303 K (2–30 °C);

                     c)

                     moottorin jäähdytysnesteen lämpötila yli 343 K (70 °C).

               Kun päästöjenrajoituksen lisästrategia aktivoidaan moottorin toimiessa a, b ja c kohdassa esitetyissä tarkastusolosuhteissa, strategia aktivoidaan vain poikkeuksellisesti.
         8.3.2.3   Päästöjenrajoituksen lisästrategia voidaan aktivoida erityisesti seuraaviin tarkoituksiin:

                     a)

                     ajoneuvon sisäisten signaalien vaikutuksesta moottorin (mukaan lukien ilmankäsittelylaitteen suojaaminen) ja/tai liikkuvan työkoneen, johon moottori asennetaan, suojaamiseksi vaurioilta;

                     b)

                     toiminnan turvallisuuden ja strategioiden varmistamiseksi;

                     c)

                     liiallisten päästöjen estoon, kylmäkäynnistyksen tai moottorin lämmityksen aikana, sulkemisen aikana;

                     d)

                     jos sitä käytetään tasapainottavasti rajoittamaan yhden säännellyn pilaavan aineen päästöjä tietyissä ympäristö- tai käyttöoloissa, jotta voidaan rajoittaa kaikkien muiden säänneltyjen pilaavien aineiden päästöt niihin rajoihin, joita kyseiseen moottoriin sovelletaan. Tarkoituksena on luonnollisesti esiintyvien ilmiöiden tasoittaminen siten, että kaikkia päästöjen ainesosia voidaan hyväksyttävästi rajoittaa.

               8.3.2.4   Valmistajan on osoitettava tekniselle tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntätestin aikana, että kaikkien päästöjenrajoituksen lisästrategioiden toiminta on 8.3.2 kohdan säännösten mukaista. Osoitukseen on kuuluttava 8.3.3 kohdassa tarkoitettujen asiakirjojen arviointi.
         8.3.2.5   Päästöjenrajoituksen lisästrategioiden kaikki toiminta, joka ei ole 8.3.2 kohdan mukaista, on kielletty.
         8.3.3   Vaadittavat asiakirjat

         8.3.3.1   Valmistajan on toimitettava tekniselle tutkimuslaitokselle tyyppihyväksyntää koskevan hakemuksen mukana siihen liitettävät valmistusasiakirjat, joista käyvät ilmi kaikki rakenteen ja päästöjenrajoitusstrategian piirteet sekä se, millä tavoin lisästrategia suoraan tai epäsuorasti rajoittaa lähtömuuttujia. Valmistusasiakirjat koostuvat kahdesta osasta:

                     a)

                     tyyppihyväksyntää koskevaan hakemukseen liitettävässä asiakirjapaketissa on oltava päästöjenrajoitusstrategian täydellinen katsaus. On todistettava, että se kattaa kaikki lähtömuuttujat, jotka säätötoimenpiteiden ja niiden tulomuuttujien matriisi sallii. Nämä todisteet liitetään liitteessä II tarkoitettuihin valmistusasiakirjoihin;

                     b)

                     lisäaineiston, joka esitetään tekniselle tutkimuslaitokselle mutta jota ei liitetä tyyppihyväksyntää koskevaan hakemukseen, on sisällettävä kaikki mahdollisen päästöjenrajoituksen lisästrategian muuttamat parametrit ja rajaolosuhteet, joissa tämä strategia toimii, ja erityisesti:

                                 i)

                                 kuvaus säätöjärjestelmän toiminnasta, ajoitusmenetelmistä ja kytkentäpisteistä polttoaineen ja muiden olennaisten järjestelmien kaikilla käyttötavoilla, mistä seuraa tehokas päästöjenrajoitus (kuten pakokaasujen kierrätysjärjestelmä (EGR-järjestelmä) tai reagenssin annostelu);

                                 ii)

                                 perusteet mahdollisen moottoriin sovellettavan päästöjenrajoituksen lisästrategian käytölle, täydennettynä lisäaineistolla ja testitiedoilla, jotka osoittavat vaikutukset pakokaasupäästöihin. Tätä voidaan perustella testituloksilla, vankalla teknisellä analyysilla tai molempien yhdistelmällä;

                                 iii)

                                 yksityiskohtainen kuvaus algoritmeista tai antureista (tarvittaessa), joita käytetään typen oksidien poistojärjestelmän virheellisen toiminnan tunnistamiseen, analysoimiseen tai diagnosoimiseen;

                                 iv)

                                 toleranssi, jota käytetään 8.4.7.2 kohdan vaatimusten täyttämiseen käytetyistä keinoista huolimatta.

               8.3.3.2   Tätä 8.3.3.1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua lisäaineistoa on käsiteltävä ehdottoman luottamuksellisena. Se on pyynnöstä annettava tyyppihyväksyntäviranomaisen käyttöön. Tyyppihyväksyntäviranomaisen on käsiteltävä tätä aineistoa luottamuksellisena.
         8.4   Typen oksidien poistojärjestelmien oikean toiminnan varmistamiseen liittyvät vaatimukset

         8.4.1   Valmistajan on toimitettava tiedot, jotka kuvaavat täysin typen oksidien poistojärjestelmien toiminnalliset piirteet käyttäen liitteen II lisäyksessä 1 olevassa 2 kohdassa ja liitteen II lisäyksessä 3 olevassa 2 kohdassa esitettyjä asiakirjoja.
         8.4.2   Jos päästöjenrajoitusjärjestelmässä tarvitaan reagenssia, valmistajan on ilmoitettava kyseisen reagenssin ominaisuudet, mukaan lukien reagenssin tyyppi, tiedot pitoisuudesta reagenssin ollessa liuoksena, käyttölämpötilaa koskevat ehdot ja viittaukset kansainvälisiin standardeihin koostumuksen ja laadun osalta lisäyksessä 1 olevassa 2.2.1.13 kohdassa ja liitteen II lisäyksessä 3 olevassa 2.2.1.13 kohdassa.
         8.4.3   Moottorin päästöjenrajoitusstrategian on oltava toimintakunnossa kaikissa ympäristöolosuhteissa, joita säännöllisesti esiintyy Euroopan yhteisön alueella, erityisesti alhaisissa ympäristön lämpötiloissa.
         8.4.4   Valmistajan on osoitettava, että käytettäessä reagenssia ammoniakkipäästöt eivät tyyppihyväksyntämenettelyn soveltuvan päästötestisyklin aikana ylitä keskiarvoa 25 ppm.
         8.4.5   Jos liikkuvaan työkoneeseen asennetaan tai liitetään erilliset reagenssisäiliöt, on säiliöiden sisältämästä reagenssista voitava ottaa näyte. Näytteenottopisteen on oltava helposti saavutettavissa ilman erikoistyökalujen tai -laitteiden käyttöä.
         8.4.6   Käyttö- ja huoltovaatimukset

         8.4.6.1   Tyyppihyväksynnän edellytyksenä on 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti kirjallisten ohjeiden tarjoaminen kaikille liikkuvien työkoneiden käyttäjille. Ohjeiden tulee koostua seuraavista:

                     a)

                     yksityiskohtaiset varoitukset, joissa selitetään asennetun moottorin mahdolliset virheellisen toiminnan, käytön tai huollon aiheuttamat toimintahäiriöt, sekä asian edellyttämät korjaustoimet;

                     b)

                     yksityiskohtaiset varoitukset koneen virheellisestä käytöstä, josta seurauksena ovat moottorin mahdolliset toimintahäiriöt, sekä asian edellyttämät korjaustoimet;

                     c)

                     tiedot reagenssin asianmukaisesta käytöstä sekä ohjeet reagenssin lisäämisestä tavanomaisten huoltojen välillä;

                     d)

                     selvä varoitus siitä, että tyyppihyväksyntätodistus, joka on myönnetty kyseiselle moottorityypille, on voimassa vain kun kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

                                 i)

                                 moottori on käytössä, sitä käytetään ja huolletaan annettujen ohjeiden mukaisesti;

                                 ii)

                                 pikaisiin toimiin on ryhdytty virheellisen toiminnan, käytön tai huollon korjaamiseksi a ja b kohdassa tarkoitetuissa varoituksissa esitettyjen korjaustoimien mukaisesti;

                                 iii)

                                 moottoria ei ole tietoisesti väärinkäytetty, erityisesti deaktivoimalla tai jättämällä huoltamatta EGR-järjestelmä tai reagenssin annostelujärjestelmä.

               Ohjeet on kirjoitettava selvästi ja muulla kuin teknisellä tavalla käyttäen samaa kieltä kuin liikkuvaan työkoneeseen tai moottoriin liittyvässä käyttäjän käsikirjassa.
         8.4.7   Reagenssin valvonta (tarvittaessa)

         8.4.7.1   Tyyppihyväksynnän edellytyksenä on 4 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti ilmaisimien tai muiden asianmukaisten keinojen tarjoaminen liikkuvan työkoneen kokoonpanon mukaisesti siten, että käyttäjälle ilmoitetaan seuraavista:

                     a)

                     reagenssivarastosäiliöön jäävän reagenssin määrä ja tietyllä lisäsignaalilla, kun jäljellä oleva reagenssi on alle 10 % täyden säiliön tilavuudesta;

                     b)

                     kun reagenssisäiliö tyhjenee tai on melkein tyhjä;

                     c)

                     kun varastosäiliössä oleva reagenssi ei ole liitteessä II olevan lisäyksen 1 2.2.1.13 kohdassa ja liitteen II lisäyksessä 3 olevassa 2.2.1.13 kohdassa ilmoitettujen ja muistiin merkittyjen piirteiden mukainen asennettujen arviointivälineiden mukaisesti;

                     d)

                     kun reagenssin annostelutoiminta keskeytyy muissa tapauksissa kuin moottorin sähköohjausyksikön tai annosteluohjaimen aiheuttamissa, ja reagoi moottorin käyttötilanteisiin, joissa annostelua tarvitaan, edellyttäen että nämä käyttötilanteet ilmoitetaan tyyppihyväksyntäviranomaiselle.

               8.4.7.2   Valmistajan valinnan mukaan reagenssin vaatimukset ilmoitettujen piirteiden ja niihin liittyvän typen oksidien päästötoleranssin noudattamisesta on täytettävä yhdellä seuraavista keinoista:

                     a)

                     suorat keinot, kuten reagenssin laatuanturin käyttö;

                     b)

                     epäsuorat keinot, kuten NOx-anturin käyttö pakokaasuissa reagenssin tehokkuuden arvioimiseen;

                     c)

                     kaikki muut keinot, edellyttäen että niiden vaikutus on vähintään vastaava kuin a tai b kohdan keinojen käytöstä aiheutuva ja tämän osan päävaatimukset säilyvät ennallaan.”

      LIITE II
      Muutetaan direktiivin 97/68/EY liite II seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan lisäyksessä 1 oleva 2 kohta seuraavasti:
                  ”2.   ILMANSAASTUMISEN ESTÄMISEKSI SUORITETUT TOIMENPITEET
                  2.1   Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: kyllä/ei (1) …
                  2.2   Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa)
                  2.2.1   Katalysaattori: kyllä/ei (1)

                  2.2.1.1   Merkki (merkit): …
                  2.2.1.2   Tyyppi (tyypit): …
                  2.2.1.3   Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: …
                  2.2.1.4   Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat ja tilavuus: …
                  2.2.1.5   Katalysaattorin toimintatapa: …
                  2.2.1.6   Jalometallien kokonaissisältö: …
                  2.2.1.7   Suhteellinen pitoisuus: …
                  2.2.1.8   Substraatti (rakenne ja materiaali): …
                  2.2.1.9   Kennotiheys: …
                  2.2.1.10   Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: …
                  2.2.1.11   Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka (paikat) ja enimmäis-/vähimmäisetäisyys (-etäisyydet) moottorista): …
                  2.2.1.12   Tavallinen käyttöalue (K): …
                  2.2.1.13   Kuluva reagenssi (tarvittaessa): …
                  2.2.1.13.1   Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: …
                  2.2.1.13.2   Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: …
                  2.2.1.13.3   Kansainvälinen standardi (tarvittaessa): …
                  2.2.1.14   NOx-anturi: kyllä/ei (1)

                  2.2.2   Happianturi: kyllä/ei (1)

                  2.2.2.1   Merkki (merkit): …
                  2.2.2.2   Tyyppi: …
                  2.2.2.3   Sijainti: …
                  2.2.3   Ilman suihkutus: kyllä/ei (1)

                  2.2.3.1   Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): …
                  2.2.4   Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (1)

                  2.2.4.1   Ominaisuudet (jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine/matala paine jne.): …
                  2.2.5   Hiukkasloukku: kyllä/ei (1)

                  2.2.5.1   Hiukkasloukun mitat ja tilavuus: …
                  2.2.5.2   Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: …
                  2.2.5.3   Sijainti (paikka (paikat) ja enimmäis-/vähimmäisetäisyys (-etäisyydet) moottorista: …
                  2.2.5.4   Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: …
                  2.2.5.5   Tavanomainen käyttölämpötila-alue (K) ja paineen (kPa) alue: …
                  2.2.6   Muut järjestelmät: kyllä/ei (1)

                  2.2.6.1   Kuvaus ja käyttö: …

                  2)

                  Korvataan lisäyksessä 3 oleva 2 kohta seuraavasti:
                  ”2.   ILMANSAASTUMISEN ESTÄMISEKSI SUORITETUT TOIMENPITEET
                  2.1   Laitteet kampikammiokaasujen kierrättämiseksi: kyllä/ei (2) …
                  2.2   Muut pakokaasunpuhdistuslaitteet (jos sellaisia on eikä niitä mainita muissa kohdissa)
                  2.2.1   Katalysaattori: kyllä/ei (2)

                  2.2.1.1   Merkki (merkit): …
                  2.2.1.2   Tyyppi (tyypit): …
                  2.2.1.3   Katalysaattoreiden ja katalyyttielementtien lukumäärä: …
                  2.2.1.4   Katalysaattorin (katalysaattoreiden) mitat ja tilavuus: …
                  2.2.1.5   Katalysaattorin toimintatapa: …
                  2.2.1.6   Jalometallien kokonaissisältö: …
                  2.2.1.7   Suhteellinen pitoisuus: …
                  2.2.1.8   Substraatti (rakenne ja materiaali): …
                  2.2.1.9   Kennotiheys: …
                  2.2.1.10   Katalysaattorin (katalysaattoreiden) kotelointityyppi: …
                  2.2.1.11   Katalysaattorin (katalysaattoreiden) sijainti (paikka (paikat) ja enimmäis-/vähimmäisetäisyys (-etäisyydet) moottorista): …
                  2.2.1.12   Tavallinen käyttöalue (K): …
                  2.2.1.13   Kuluva reagenssi (tarvittaessa): …
                  2.2.1.13.1   Katalyysitoimintaan tarvittavan reagenssin tyyppi ja pitoisuus: …
                  2.2.1.13.2   Reagenssin tavanomainen käyttölämpötila-alue: …
                  2.2.1.13.3   Kansainvälinen standardi (tarvittaessa): …
                  2.2.1.14   NOx-anturi: kyllä/ei (2)

                  2.2.2   Happianturi: kyllä/ei (2)

                  2.2.2.1   Merkki (merkit): …
                  2.2.2.2   Tyyppi: …
                  2.2.2.3   Sijainti: …
                  2.2.3   Ilman suihkutus: kyllä/ei (2)

                  2.2.3.1   Tyyppi (ilmapulssi, ilmapumppu jne.): …
                  2.2.4   Pakokaasun takaisinkierrätys: kyllä/ei (2)

                  2.2.4.1   Ominaisuudet (jäähdytetty/jäähdyttämätön, korkea paine/matala paine jne.): …
                  2.2.5   Hiukkasloukku: kyllä/ei (2)

                  2.2.5.1   Hiukkasloukun mitat ja tilavuus: …
                  2.2.5.2   Hiukkasloukun tyyppi ja rakenne: …
                  2.2.5.3   Sijainti (paikka (paikat) ja enimmäis-/vähimmäisetäisyys (-etäisyydet) moottorista): …
                  2.2.5.4   Talteenottomenetelmä tai -järjestelmä, kuvaus ja/tai piirustus: …
                  2.2.5.5   Tavanomainen käyttölämpötila-alue (K) ja paineen (kPa) alue: …
                  2.2.6   Muut järjestelmät: kyllä/ei (2)

                  2.2.6.1   Kuvaus ja käyttö: …

         (1)  Tarpeeton yliviivataan.”

         (2)  Tarpeeton yliviivataan.”

      LIITE III
      Muutetaan direktiivin 97/68/EY liite III seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan 1.1 kohta seuraavasti:
                  1.1   Tässä liitteessä kuvataan testattavasta moottorista tulevien kaasu- ja hiukkaspäästöjen määritysmenetelmiä.
                  Seuraavia testisyklejä sovelletaan:

                              —

                              NRSC-testi (Non-Road Steady Cycle; työkoneiden vakiotilainen testisykli), joka sopii sellaisten laitteiden eritelmiin, joita käytetään hiilimonoksidi-, hiilivety-, typen oksidi- ja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa I, II, III A, III B ja IV moottoreista, joita on kuvattu liitteessä I olevan 1.A kohdan i ja ii alakohdassa ja

                              —

                              NRTC-testi (Non-Road Transient Cycle; työkoneiden muuttuvatilainen testisykli), jota käytetään hiilimonoksidi-, hiilivety-, typen oksidi- ja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheen III B ja IV moottoreista, joita on kuvattu liitteessä I olevan 1.A kohdan i alakohdassa,

                              —

                              sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen moottoreiden osalta käytetään ISO-testimenetelmää, joka on määritelty ISO 8178-4:2002 -standardissa sekä IMO:n (1) Marpol (2) 73/78 -yleissopimuksen liitteessä VI (NOx-säännöstö),

                              —

                              moottorivaunuissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasu- ja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheissa III A ja III B,

                              —

                              vetureissa käytettäväksi tarkoitettujen työntövoimamoottorien osalta NRSC-testiä käytetään kaasu- ja hiukkaspäästöjen mittaamiseen vaiheessa III A ja III B.

                  2)

                  Korvataan 1.3.2 kohta seuraavasti:
                  ”1.3.2   NRTC-testi:

                  Ennalta määrätty muuttuva testisykli, joka perustuu liikkuviin työkoneisiin asennettujen moottoreiden käyttöolosuhteisiin, suoritetaan kaksi kertaa:

                              —

                              Ensimmäisen kerran (kylmäkäynnistys), kun moottori on jäähtynyt huoneenlämpöiseksi ja moottorin jäähdytysnesteen ja öljyn, jälkikäsittelyjärjestelmien, apumoottorijärjestelmien sekä kaikkien apumoottorin valvontalaitteiden lämpötila on vakiintunut 20–30 °C:een.

                              —

                              Toisen kerran (kuumakäynnistys), kun moottoria on käytetty kuumaksi 20 minuutin ajan heti kylmäkäynnistyssyklin päättymisen jälkeen.

                        Tämän tekstisyklin aikana mitataan mainittujen pakokaasupäästöjen määrät. Testisykli muodostuu kylmäkäynnistyssyklistä, jonka jälkeen moottori jäähdytetään joko luonnollisesti tai keinotekoisesti, kuumahaihtumajaksosta ja kuumakäynnistyssyklistä ja päättyy yhdistettyihin päästölaskelmiin. Dynamometrilta saatavia moottorin vääntömomentin ja kierrosnopeuden signaaleja käytetään tehon integroimiseksi suhteessa syklin aikaan, jolloin tulokseksi saadaan moottorin syklin aikana tekemä työ. Kaasumaisten aineosien pitoisuus syklin aikana määritetään joko raakapakokaasusta integroimalla analysaattorin signaali tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti tai CVS-täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetusta pakokaasusta integroimalla tai ottamalla pussinäytteitä tämän liitteen lisäyksen 3 mukaisesti. Hiukkaspäästöistä kerätään suhteellinen näyte laimennetusta pakokaasusta eriteltyyn suodattimeen joko osavirtauslaimennuksella tai täysvirtauslaimennuksella. Käytetyn menetelmän mukaan joko laimennetun tai laimentamattoman pakokaasun virtaus syklin aikana määritetään pilaavien aineiden massapäästöarvojen laskemiseksi. Massapäästöarvot suhteutetaan moottorin työhön kunkin pilaavan aineen päästön määrittämiseksi grammoina kilowattituntia kohti.
                  Päästöt (g/kWh) mitataan sekä kylmäkäynnistyksen että kuumakäynnistyksen aikana. Yhdistetyt ja painotetut päästöt lasketaan painottamalla kylmäkäynnistyksen tuloksia 10 prosentilla ja kuumakäynnistyksen tuloksia 90 prosentilla. Painotetun yhdistelmätuloksen on oltava rajojen mukainen.”

                  3)

                  Korvataan 3.7.1 kohta seuraavasti:
                  3.7.1   Laitteiden eritelmät liitteessä I olevan 1.A jakson mukaisesti:
                  3.7.1.1   Eritelmä A

                  Liitteessä I olevan 1.A jakson i ja iv kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 8 moodin sykliä (3):

                              Moodin numero

                              Moottorin kierrosnopeus
                              (r/min)

                              Kuormitus
                              (%)

                              Painotuskerroin

                              1

                              Nimellis- tai viitenopeus (4)

                              100

                              0,15

                              2

                              Nimellis- tai viitenopeus (4)

                              75

                              0,15

                              3

                              Nimellis- tai viitenopeus (4)

                              50

                              0,15

                              4

                              Nimellis- tai viitenopeus (4)

                              10

                              0,10

                              5

                              Välinopeus

                              100

                              0,10

                              6

                              Välinopeus

                              75

                              0,10

                              7

                              Välinopeus

                              50

                              0,10

                              8

                              Joutokäynti

                              —

                              0,15

                        3.7.1.2   Eritelmä B

                  Liitteessä I olevan 1.A jakson ii kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 5 moodin sykliä (5):

                              Moodin numero

                              Moottorin pyörimisnopeus
                              (r/min)

                              Kuormitus
                              (%)

                              Painotuskerroin

                              1

                              Nimellisnopeus

                              100

                              0,05

                              2

                              Nimellisnopeus

                              75

                              0,25

                              3

                              Nimellisnopeus

                              50

                              0,30

                              4

                              Nimellisnopeus

                              25

                              0,30

                              5

                              Nimellisnopeus

                              10

                              0,10

                        Kuormitusarvot ovat moottorin perustehoa vastaavasta vääntömomentista laskettuja prosentuaalisia arvoja; moottorin perusteho määritellään suurimmaksi käytettävissä olevaksi tehoksi säädettävän tehojakson aikana, jossa moottoria voidaan käyttää rajoittamattoman tuntimäärän ajan vuodessa ilmoitetuissa olosuhteissa, kun huolto suoritetaan ilmoitetuin väliajoin ja valmistajan määräämällä tavalla.
                  3.7.1.3   Eritelmä C

                  Sisävesialuksissa käytettäviksi tarkoitettujen työntövoimamoottoreiden (6) osalta käytetään ISO-testimenetelmää, joka on määritelty ISO 8178-4:2002 -standardissa sekä IMO:n Marpol 73/78 -yleissopimuksen liitteessä VI (NOx-säännöstö).
                  Työntövoimamoottorit, joissa on kiinteänousuinen potkuri, on testattava dynamometrilla, jossa käytetään seuraavaa 4 moodin vakiosykliä (7), joka on kehitetty kuvaamaan kaupallisten laivadieselmoottorien käytönaikaista toimintaa.

                              Moottorin nopeus

                              Kuormitus
                              (r/min)

                              Painotuskerroin
                              (%)

                              (nimellisnopeus)

                              1

                              100 %

                              100

                              0,20

                              2

                              91 %

                              75

                              0,50

                              3

                              80 %

                              50

                              0,15

                              4

                              63 %

                              25

                              0,15

                        Vakionopeudella käytettävät sisävesien työntövoimamoottorit, joissa on jatkuvasäätöinen potkuri tai sähköisesti kytketyt potkurit, on testattava dynamometrilla käyttäen seuraavaa 4 moodin vakiosykliä (8), jolle on ominaista sama kuorma ja painokerroin kuin edellä kuvatussa syklissä, mutta moottorin käydessä kussakin tilassa nimellisnopeudella:

                              Moodin numero

                              Moottorin nopeus
                              (r/min)

                              Kuormitus
                              (%)

                              Painotuskerroin

                              1

                              Nimellisnopeus

                              100

                              0,20

                              2

                              Nimellisnopeus

                              75

                              0,50

                              3

                              Nimellisnopeus

                              50

                              0,15

                              4

                              Nimellisnopeus

                              25

                              0,15

                        3.7.1.4   Eritelmä D

                  Liitteessä I olevan 1.A jakson v kohdan soveltamisalaan kuuluvien moottoreiden osalta testimoottorin dynamometrikäytössä on noudatettava seuraavaa 3 moodin sykliä (9):

                              Moodin numero

                              Moottorin nopeus
                              (r/min)

                              Kuormitus
                              (%)

                              Painotuskerroin

                              1

                              Nimellisnopeus

                              100

                              0,25

                              2

                              Välinopeus

                              50

                              0,15

                              3

                              Joutokäynti

                              —

                              0,60

                  4)

                  Korvataan 4.3.1 kohta seuraavasti:
                  ”4.3.1   Viitenopeus

                  Viitenopeus (nref) vastaa liitteen III lisäyksessä 4 annetuissa moottorin dynamometrisäädöissä eriteltyjä 100 prosentin normalisoituja nopeusarvoja. Viitenopeuden normalisoinnin poistosta seuraava todellinen moottorisykli riippuu suurelta osin oikean viitenopeuden valinnasta. Viitenopeus määritellään seuraavalla kaavalla:
                  nref = alhainen nopeus + 0,95 x (suuri nopeus – alhainen nopeus)
                  (suuri nopeus on suurin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 70 % nimellistehosta, ja alhainen nopeus on alhaisin moottorin kierrosnopeus, jolla saavutetaan 50 % nimellistehosta).
                  Jos mitattu viitenopeus on +/–3 % valmistajan ilmoittamasta viitenopeudesta, ilmoitettua viitenopeutta voidaan käyttää päästötestiin. Jos toleranssi ylittyy, mitattua viitenopeutta on käytettävä päästötestiin (10).

                  5)

                  Korvataan 4.5 kohta seuraavasti:
                  ”4.5   Päästötestin kulku

                  Testisarjan etenemistä kuvataan seuraavassa vuokaaviossa:

                  Ennen mittaussykliä voidaan tarvittaessa ajaa yksi tai useampi harjoitussykli moottorin, testisolun ja päästöjärjestelmien tarkastamiseksi.
                  4.5.1   Näytteenottosuodattimien valmistelu

                  Jokainen suodatin on sijoitettava vähintään tuntia ennen testiä petrimaljaan, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua, ja asetettava punnituskammioon vakautusta varten. Vakautusajan lopussa jokainen suodatin on punnittava ja paino on merkittävä muistiin. Tämän jälkeen suodatin varastoidaan suljettuun petrimaljaan tai sinetöityyn suodatintelineeseen siihen asti, kunnes sitä tarvitaan testauksessa. Suodatin on käytettävä kahdeksan tunnin kuluessa punnituskammiosta poistamisesta. Taarapaino on kirjattava.
                  4.5.2   Mittauslaitteiston asentaminen

                  Instrumentit ja näytteenottimet on asennettava vaatimusten mukaisesti. Täysvirtauslaimennusjärjestelmään on liitettävä ulosvirtausputki.
                  4.5.3   Laimennusjärjestelmän käynnistäminen

                  Laimennusjärjestelmä käynnistetään. Täysvirtauslaimennusjärjestelmän laimennetun pakokaasun kokonaisvirta tai osavirtauslaimennusjärjestelmän läpi kulkeva laimennettu pakokaasuvirta säädetään siten, ettei järjestelmään kondensoidu vettä ja suodattimen pinnan lämpötila on 315 K:n (42 °C) ja 325 K:n (52 °C) välillä.
                  4.5.4   Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmän käynnistäminen

                  Hiukkasnäytteen keräysjärjestelmä käynnistetään ja asetetaan ohitusasentoon. Laimennusilman taustahiukkastaso voidaan määrittää ottamalla näyte laimennusilmasta ennen pakokaasun sisääntuloa laimennustunneliin. Taustahiukkasnäyte olisi parasta kerätä muuttuvatilaisen syklin aikana, jos käytettävissä on toinen hiukkasnäytejärjestelmä. Muussa tapauksessa voidaan käyttää samaa hiukkasnäytejärjestelmää, jota käytetään muuttuvatilaisen syklin hiukkasnäytteen keräämiseen. Jos käytetään suodatettua laimennusilmaa, voidaan tehdä yksi mittaus ennen testiä tai sen jälkeen. Jos laimennusilmaa ei suodateta, mittaukset tehdään ennen testiä sekä sen jälkeen ja lasketaan tulosten keskiarvo.
                  4.5.5   Analysaattoreiden tarkastus

                  Päästöanalysaattorit on nollattava ja kohdistettava. Jos käytetään näytepusseja, ne on tyhjennettävä.
                  4.5.6   Jäähdytysvaatimukset

                  Jäähdytys voi olla luonnollinen tai pakotettu. Jos käytetään pakotettua jäähdytystä, on suunniteltava hyvää insinööritapaa noudattaen järjestelmät, jotka lähettävät jäähdytysilmaa moottoriin, lähettävät jäähdytysöljyä moottorin voitelujärjestelmään, poistavat lämpöä jäähdytysnesteestä moottorin jäähdytysjärjestelmän kautta ja poistavat lämpöä pakokaasun jälkikäsittelyjärjestelmästä. Jos käytetään pakotettua jälkikäsittelyjärjestelmän jäähdytystä, jäähdytysilmaa ei saa syöttää ennen kuin jälkikäsittelyjärjestelmä on jäähtynyt katalyyttista aktivointilämpötilaansa viileämmäksi. Jäähdytysmenetelmä, jonka seurauksena päästöt eivät ole edustavia, ei ole sallittu.
                  Kylmäkäynnistyssyklin pakokaasujen päästötesti voi alkaa jäähdytyksen jälkeen vain, kun moottoriöljyn, jäähdytysnesteen ja jälkikäsittelyn lämpötila on vakiintunut 20–30 °C:een vähintään viideksitoista minuutiksi.
                  4.5.7   Syklin kulku

                  4.5.7.1   Kylmäkäynnistyssykli

                  Testisarja alkaa kylmäkäynnistyssyklillä jäähdytyksen päätyttyä, kun kaikki 4.5.6 kohdassa esitetyt vaatimukset täyttyvät.
                  Moottori käynnistetään valmistajan omistajan käsikirjassa suositteleman käynnistysmenetelmän mukaisesti käyttämällä joko vakiokäynnistysmoottoria tai dynamometria.
                  Heti kun päätetään, että moottori käynnistetään, käynnistetään ”vapaan joutokäynnin” ajastin. Moottorin annetaan olla vapaasti joutokäynnillä kuormittamattomana 23 ± 1 s. Moottorin muuttuvatilainen testisykli aloitetaan siten, että syklin ensimmäinen muu kuin joutokäyntikirjaus tapahtuu ajassa 23 ± 1 s. Vapaa joutokäyntiaika sisältyy aikaan 23 ± 1s.
                  Testi on suoritettava liitteen III lisäyksen 4 viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin komentojen säätöpisteiden taajuuden on oltava 5 Hz (suositus: 10 Hz) tai suurempi. Säätöpisteet lasketaan viitesyklin yhden hertsin säätöpisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentä on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti.
                  4.5.7.2   Analysaattorin tulokset

                  Mittauslaitteisto on käynnistettävä samanaikaisesti moottorin käynnistämisen kanssa:

                              —

                              laimennusilman kerääminen tai analysointi on aloitettava, jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää,

                              —

                              käytettävän menetelmän mukaan joko raakapakokaasun tai laimennetun pakokaasun keräys ja analysointi on aloitettava,

                              —

                              laimennetun pakokaasun määrän sekä tarvittavien lämpötilojen ja paineiden mittaaminen on aloitettava,

                              —

                              pakokaasun massavirran tallentaminen on aloitettava, jos käytetään raakapakokaasun analysointia,

                              —

                              dynamometrin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentätietojen kirjaaminen on aloitettava.

                        Jos käytetään raakapakokaasun mittausta, päästöpitoisuuksia (HC, CO ja NOx) ja pakokaasun massavirtaa mitataan jatkuvasti ja ne tallennetaan tietokonejärjestelmään vähintään 2 hertsin taajuudella. Kaikki muut tiedot voidaan tallentaa vähintään yhden hertsin näytteenottotaajuudella. Analogisten analysaattoreiden vaste on kirjattava, ja kalibrointitietoja voidaan soveltaa online- tai offline-tilassa tietojen arvioinnin aikana.
                  Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, HC ja NOx on mitattava jatkuvasti laimennustunnelissa vähintään 2 hertsin taajuudella. Keskimääräiset pitoisuudet määritetään integroimalla analysaattorin signaalit testisyklin ajalta. Järjestelmän vasteaika ei saa ylittää 20:tä sekuntia, ja se on tarvittaessa koordinoitava CVS:n virtauksen muutosten ja näytteenottoajan/testisyklin poikkeamien kanssa. CO ja CO2 on määritettävä integroimalla jatkuvat mittaussignaalit tai analysoimalla syklin aikana näytepussiin kerääntyneet konsentraatiot. Laimennusilman kaasumaisten pilaavien aineiden konsentraatiot on määritettävä integroimalla tai keräämällä ne taustapussiin. Kaikki muut mitattavat muuttujat on kirjattava vähintään kerran sekunnissa (1 Hz).
                  4.5.7.3   Hiukkasnäytteiden otto

                  Moottorin käynnistyessä hiukkasten keräämisjärjestelmä on vaihdettava ohitustilasta hiukkasten keräämistilaan.
                  Jos käytetään osavirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään suhteutettuna pakokaasun massavirtaan.
                  Jos käytetään täysvirtauslaimennusjärjestelmää, näytepumppu (näytepumput) on säädettävä siten, että virtaama hiukkasten näyteanturin tai siirtoputken läpi pidetään ± 5 prosentin tarkkuudella asetetusta virtauksesta. Jos virtauksen kompensaatiota (eli näytevirtauksen suhteellista säätöä) käytetään, on osoitettava, että päätunnelin virtauksen suhde hiukkasten näytevirtaukseen vaihtelee enintään ± 5 prosenttia asetusarvostaan (paitsi näytteenkeruun kymmenen ensimmäisen sekunnin aikana).

                     HUOMAUTUS: Kaksoislaimennustoiminnassa näytevirta on näytesuodattimien virtauksen ja toisen laimennuksen ilman virtauksen välinen nettoero.
                  Kaasumittarin (kaasumittareiden) tai virtausinstrumentaation syötön keskimääräinen lämpötila ja paine on kirjattava. Jos asetettua virtausta ei voida säilyttää koko syklin ajan (± 5 prosentin tarkkuudella) suodattimen suuren hiukkaskuormituksen vuoksi, testi ei ole pätevä. Testi on suoritettava uudelleen käyttäen pienempää virtausta ja/tai halkaisijaltaan suurempaa suodatinta.
                  4.5.7.4   Moottorin pysähtyminen kylmäkäynnistyksen testisyklin aikana

                  Jos moottori pysähtyy milloin tahansa kylmäkäynnistyksen testisyklin aikana, moottori on esimukautettava, sitten jäähdytysmenettely toistettava, lopuksi moottori on käynnistettävä uudelleen ja testi on toistettava. Jos jossakin tarvittavista testilaitteista esiintyy vika testisyklin aikana, testi ei ole pätevä.
                  4.5.7.5   Kylmäkäynnistyssyklin jälkeiset toimet

                  Kun testin kylmäkäynnistyssykli on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirran ja laimennetun pakokaasun tilavuuden mittaus lopetetaan ja kaasun virtaus näytepusseihin sekä hiukkasnäytepumppu pysäytetään. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.
                  Mahdollisten keräyspussien pitoisuudet on analysoitava mahdollisimman pian, viimeistään 20 minuutin kuluessa testisyklin päättymisestä.
                  Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkistus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia vertailukaasun arvosta.
                  Hiukkassuodattimet on palautettava punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Niitä on vakautettava vähintään tunnin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodatinten kokonaispaino kirjataan.
                  4.5.7.6   Kuumahaihtuma

                  Välittömästi moottorin sammuttamisen jälkeen moottorin mahdollinen jäähdytystuuletin (-tuulettimet) on pysäytettävä sekä mahdollinen CVS-puhallin on pysäytettävä (tai kytkettävä pakokaasujärjestelmä irti CVS:stä).
                  Annetaan moottorin jäähtyä 20 ± 1minuuttia. Valmistellaan moottori ja dynamometri kuumakäynnistystestiä varten. Yhdistetään tyhjennetyt näytteenottopussit laimennetun pakokaasun ja laimennusilman näytteenottojärjestelmiin. Käynnistetään CVS (jos käytössä tai ei vielä päällä) tai yhdistetään pakokaasujärjestelmä CVS:ään (jos sitä ei ole kytketty irti). Käynnistetään näytepumput (paitsi hiukkasten näytepumppu (-pumput), moottorin jäähdytystuuletin (-tuulettimet) ja tiedonkeräysjärjestelmä.
                  Mahdollisen vakiotilavuuskerääjän lämmönvaihdin ja mahdollisten vakionäytejärjestelmien lämmitetyt osat (tarvittaessa) on esilämmitettävä määrättyihin käyttölämpötiloihinsa ennen testin alkamista.
                  Säädetään näytevirtanopeus haluttuun virtaamaan ja nollataan CVS-kaasuvirran mittauslaitteet. Asennetaan huolellisesti puhdas hiukkassuodatin jokaiseen suodatintelineeseen ja asennetaan kootut suodatintelineet näytevirtalinjaan.
                  4.5.7.7   Kuumakäynnistyssykli

                  Heti kun päätetään, että moottori käynnistetään, käynnistetään ”vapaan joutokäynnin” ajastin. Moottorin annetaan olla vapaasti joutokäynnillä kuormittamattomana 23 ± 1 s. Moottorin muuttuvatilainen testisykli aloitetaan siten, että syklin ensimmäinen muu kuin joutokäyntikirjaus tapahtuu ajassa 23 ± 1 s. Vapaa joutokäyntiaika sisältyy aikaan 23 ± 1s.
                  Testi on suoritettava liitteen III lisäyksen 4 viitesyklin mukaisesti. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin komentojen säätöpisteiden taajuuden on oltava 5 Hz (suositus: 10 Hz) tai suurempi. Säätöpisteet lasketaan viitesyklin yhden hertsin säätöpisteiden välisen lineaarisen interpoloinnin avulla. Moottorin kierrosnopeuden ja vääntömomentin takaisinkytkentä on kirjattava testisyklin aikana vähintään kerran sekunnissa, ja signaalit voidaan suodattaa elektronisesti.
                  Sitten toistetaan edellä 4.5.7.2 ja 4.5.7.3 kohdassa kuvattu menettely.
                  4.5.7.8   Moottorin pysähtyminen kuumakäynnistyssyklin aikana

                  Jos moottori pysähtyy milloin tahansa kuumakäynnistyssyklin aikana, moottori voidaan sammuttaa ja jäähdyttää uudelleen 20 minuutin aikana. Sen jälkeen kuumakäynnistyssykli voidaan suorittaa uudelleen. Vain yksi uudelleen tapahtuva kuumahaihtuma ja kuumakäynnistyssyklin uudelleenkäynnistys sallitaan.
                  4.5.7.9   Kuumakäynnistyssyklin jälkeiset toimet

                  Kun kuumakäynnistyssykli on suoritettu kokonaan, pakokaasun massavirran ja laimennetun pakokaasun tilavuuden mittaus lopetetaan ja kaasun virtaus näytepusseihin sekä hiukkasnäytepumppu pysäytetään. Integroiduissa analysointijärjestelmissä näytteenoton on jatkuttava, kunnes järjestelmän vasteajat ovat kuluneet umpeen.
                  Mahdollisten keräyspussien pitoisuudet on analysoitava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa viimeistään 20 minuutin kuluttua testisyklin päättymisestä.
                  Päästötestin jälkeen analysaattoreille tehdään uusintatarkistus nollakaasulla ja samalla vertailukaasulla. Testi katsotaan hyväksyttäväksi, jos ennen testiä ja testin jälkeen saatujen tulosten ero on alle 2 prosenttia vertailukaasun arvosta.
                  Hiukkassuodattimet on palautettava punnituskammioon viimeistään tunnin kuluttua testin päättymisestä. Niitä on vakautettava vähintään tunnin ajan petrimaljassa, joka on suojattu pölykontaminaatiolta ja jossa ilma voi vaihtua, minkä jälkeen ne punnitaan. Suodatinten kokonaispaino kirjataan.”

                  6)

                  Muutetaan lisäystä 3 seuraavasti:

                              a)

                              Korvataan 2.1.2.4 kohta seuraavasti:
                              ”2.1.2.4   Spesifisten päästöjen laskeminen

                              Spesifiset päästöt (g/kWh) on laskettava kaikille komponenteille erikseen seuraavasti:

                              jossa:

                                          Mgas,cold

                                          =

                                          kaasupäästöjen kokonaismassa kylmäkäynnistyssyklin aikana (g)

                                          Mgas,hot

                                          =

                                          kaasupäästöjen kokonaismassa kuumakäynnistyssyklin aikana (g)

                                          Wact,cold

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kylmäkäynnistyssyklin aikana (kWh)

                                          Wact,hot

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kuumakäynnistyssyklin aikana (kWh).”

                              b)

                              Korvataan 2.1.3.1 kohta seuraavasti:
                              ”2.1.3.1   Massapäästöjen laskeminen

                              Hiukkasten massat MPT,cold ja MPT,hot (g/testi) lasketaan jommallakummalla seuraavista menetelmistä:

                                          a)

                                          jossa

                                                      MPT

                                                      =

                                                      MPT,cold kylmäkäynnistyssyklin osalta

                                                      MPT

                                                      =

                                                      MPT,hot kuumakäynnistyssyklin osalta

                                                      Mf

                                                      =

                                                      syklin aikana kerättyjen hiukkasten massa (mg)

                                                      MEDFW

                                                      =

                                                      ekvivalentti laimennetun pakokaasun massa syklin aikana (kg)

                                                      MSAM

                                                      =

                                                      hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)

                                                Ekvivalentin laimennetun pakokaasunmassan kokonaismassa syklin aikana määritetään seuraavasti:
                                          jossa

                                                      GEDFW,i

                                                      =

                                                      hetkellinen ekvivalentti laimennetun pakokaasun massavirta (kg/s)

                                                      GEXHW,i

                                                      =

                                                      hetkellinen pakokaasumassavirta (kg/s)

                                                      qi

                                                      =

                                                      hetkellinen laimennussuhde

                                                      GTOTW,i

                                                      =

                                                      hetkellinen laimennetun pakokaasun massavirta laimennustunnelin läpi (kg/s)

                                                      GDILW,i

                                                      =

                                                      hetkellinen laimennusilman massavirta (kg/s)

                                                      f

                                                      =

                                                      tietojen näytteenottotaajuus (Hz)

                                                      n

                                                      =

                                                      mittausten lukumäärä

                                          b)

                                          jossa

                                                      MPT

                                                      =

                                                      MPT,cold kylmäkäynnistyssyklin osalta

                                                      MPT

                                                      =

                                                      MPT,hot kuumakäynnistyssyklin osalta

                                                      Mf

                                                      =

                                                      syklin aikana kerättyjen hiukkasten massa (mg)

                                                      rs

                                                      =

                                                      keskimääräinen näytesuhde testin aikana

                                                jossa

                                                      MSE

                                                      =

                                                      kerätyn pakokaasun massa syklin aikana (kg)

                                                      MEXHW

                                                      =

                                                      pakokaasun kokonaismassavirta syklin aikana (kg)

                                                      MSAM

                                                      =

                                                      hiukkaskeruusuodattimien läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)

                                                      MTOTW

                                                      =

                                                      laimennustunnelin läpi kulkevan laimennetun pakokaasun massa (kg)

                                             Huomautus: Jos käytetään kokonaisnäytteenottojärjestelmää, MSAM ja MTOTW ovat samat.”

                              c)

                              Korvataan 2.1.3.3 kohta seuraavasti:
                              ”2.1.3.3   Spesifisten päästöjen laskeminen

                              Spesifiset päästöt (g/kWh) on laskettava seuraavasti:

                              jossa

                                          MPT,cold

                                          =

                                          hiukkasten massa kylmäkäynnistyssyklin aikana (g/testi)

                                          MPT,hot

                                          =

                                          hiukkasten massa kuumakäynnistyssyklin aikana (g/testi)

                                          Kp, cold

                                          =

                                          hiukkasten kosteuden korjauskerroin kylmäkäynnistyssyklin aikana

                                          Kp, hot

                                          =

                                          hiukkasten kosteuden korjauskerroin kuumakäynnistyssyklin aikana

                                          Wact, cold

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kylmäkäynnistyssyklin aikana (kWh)

                                          Wact, hot

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kuumakäynnistyssyklin aikana (kWh)”

                              d)

                              Korvataan 2.2.4 kohta seuraavasti:
                              ”2.2.4   Spesifisten päästöjen laskeminen

                              Spesifiset päästöt (g/kWh) on laskettava kaikille komponenteille erikseen seuraavasti:

                              jossa

                                          Mgas,cold

                                          =

                                          kaasupäästöjen kokonaismassa kylmäkäynnistyssyklin aikana (g)

                                          Mgas,hot

                                          =

                                          kaasupäästöjen kokonaismassa kuumakäynnistyssyklin aikana (g)

                                          Wact,cold

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kylmäkäynnistyssyklin aikana (kWh)

                                          Wact,hot

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kuumakäynnistyssyklin aikana (kWh)”

                              e)

                              Korvataan 2.2.5.1 kohta seuraavasti:
                              ”2.2.5.1   Massavirran laskeminen

                              Hiukkasten massat MPT,cold ja MPT,hot (g/testi) lasketaan seuraavasti:

                              jossa

                                          MPT

                                          =

                                          MPT,cold kylmäkäynnistyssyklin osalta

                                          MPT

                                          =

                                          MPT,hot kuumakäynnistyssyklin osalta

                                          Mf

                                          =

                                          syklin aikana kerättyjen hiukkasten massa (mg)

                                          MTOTW

                                          =

                                          2.2.1 kohdan mukaisesti laimennetun pakokaasun kokonaismassa syklin aikana (kg)

                                          MSAM

                                          =

                                          laimennustunnelista hiukkasten keräämistä varten otetun laimennetun pakokaasun massa (kg)

                                    ja,

                                          Mf

                                          =

                                          Mf,p + Mf,b, jos nämä on punnittu erikseen (mg)

                                          Mf,p

                                          =

                                          ensisijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg)

                                          Mf,b

                                          =

                                          toissijaiseen suodattimeen kerättyjen hiukkasten massa (mg)

                                    Jos käytössä on kaksoislaimennusjärjestelmä, toisiolaimennusilman massa on vähennettävä hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun kokonaismassasta.
                              MSAM = MTOT - MSEC

                              jossa,

                                          MTOT

                                          =

                                          hiukkassuodattimien läpi johdetun kaksoislaimennetun pakokaasun massa (kg)

                                          MSEC

                                          =

                                          toisiolaimennusilman massa (kg)

                                    Jos laimennusilman taustahiukkastaso on määritetty liitteessä III olevan 4.4.4 kohdan mukaisesti, hiukkasten massaan voidaan tehdä taustakorjaus. Tässä tapauksessa hiukkasten massat MPT,cold ja MPT,hot (g/testi) on laskettava seuraavasti:

                              jossa

                                          MPT

                                          =

                                          MPT,cold kylmäkäynnistyssyklin osalta

                                          MPT

                                          =

                                          MPT,hot kuumakäynnistyssyklin osalta

                                          Mf, MSAM, MTOTW

                                          =

                                          katso edellä

                                          MDIL

                                          =

                                          taustahiukkasnäyteanturin ottaman ensimmäisen laimennusilman massa (kg)

                                          Md

                                          =

                                          ensimmäisestä laimennusilmasta kerättyjen taustahiukkasten massa (mg)

                                          DF

                                          =

                                          2.2.3.1.1 kohdassa määritetty laimennuskerroin”

                              f)

                              Korvataan 2.2.5.3 kohta seuraavasti:
                              ”2.2.5.3   Spesifisten päästöjen laskeminen

                              Spesifiset päästöt (g/kWh) on laskettava seuraavalla tavalla:

                              jossa

                                          MPT,cold

                                          =

                                          hiukkasten massa NRTC:n kylmäkäynnistyssyklin aikana (g/testi)

                                          MPT,hot

                                          =

                                          hiukkasten massa NRTC:n kuumakäynnistyssyklin aikana (g/testi)

                                          Kp, cold

                                          =

                                          hiukkasten kosteuden korjauskerroin kylmäkäynnistyssyklin aikana

                                          Kp, hot

                                          =

                                          hiukkasten kosteuden korjauskerroin kuumakäynnistyssyklin aikana

                                          Wact, cold

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kylmäkäynnistyssyklin aikana (kWh)

                                          Wact, hot

                                          =

                                          liitteessä III olevan 4.6.2 kohdan mukaisesti määritetty todellinen sykliteho kuumakäynnistyssyklin aikana (kWh)”

         (1)  (Kansainvälinen merenkulkujärjestö).

         (2)  (yleissopimus alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä).”

         (3)  Vastaa ISO 8178-4:2007 -standardin 8.3.1.1 kohdassa kuvattua C1-sykliä (korjattu versio 2008-07-01).

         (4)  Viitenopeus määritetään liitteessä I olevassa 4.3.1 kohdassa.

         (5)  Vastaa ISO 8178-4:2002(E) -standardin 8.4.1 kohdassa kuvattua D2-sykliä.

         (6)  Vakionopeuksiset apumoottorit on sertifioitava ISO D2 -käyttösyklin eli 5 moodin vakiosyklin mukaiseksi, joka on esitetty 3.7.1.2 kohdassa, kun taas vaihtuvanopeuksiset apumoottorit on sertifioitava ISO C1 -käyttösyklin eli 8 moodin vakiosyklin mukaiseksi, joka on esitetty 3.7.1.1 kohdassa.

         (7)  Vastaa ISO 8178-4:2002(E) -standardin 8.5.1, 8.5.2 ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä. Neljä moodia on saatu keskimääräisestä potkurin noususta, joka perustuu käytönaikaisiin mittauksiin.

         (8)  Vastaa ISO 8178-4:2002(E) -standardin 8.5.1, 8.5.2 ja 8.5.3 kohdassa kuvattua E2-sykliä.

         (9)  Vastaa ISO 8178-4:2002(E) -standardin F-sykliä.”

         (10)  Tämä on ISO 8178-11:2006 -standardin mukainen.”

      LIITE IV
      Muutetaan liite V seuraavasti:
      Muutetaan liitteessä olevan taulukon, jonka otsikkona on ”LIIKKUVIEN TYÖKONEIDEN VERTAILUPOLTTOAINE PURISTUSSYTYTYSMOOTTOREILLE, JOTKA ON TYYPPIHYVÄKSYTTY TÄYTTÄMÄÄN VAIHEEN III B JA IV RAJA-ARVOT” toisella rivillä oleva kohta seuraavasti:

                     ”Tiheys 15 °C:ssa

                     kg/m3

                     833

                     865

                     EN-ISO 3675”

      LIITE V
      Muutetaan liite XIII seuraavasti:

                  1)

                  Korvataan 1.5 ja 1.6 kohta seuraavasti:

                              ”1.5

                              OEM-valmistajan on toimitettava hyväksyntäviranomaiselle kaikki joustavuusjärjestelmään liittyvät tiedot, joita viranomainen saattaa tarvita päätöksenteossa.

                              1.6

                              OEM-valmistajan on toimitettava niitä vaatineelle jäsenvaltioiden tyyppihyväksyntäviranomaiselle kaikki tyyppihyväksyntäviranomaisen vaatimat tiedot, jotta vahvistetaan, että kaikki moottorit, joiden väitetään tai jotka luokitellaan saatetun markkinoille joustavuusjärjestelmän mukaisesti, on asianmukaisesti väitetty tai luokiteltu niin.”

                  2)

                  Poistetaan 1.7 kohta.