Avis juridique important

|

31975L0410

Neuvoston direktiivi 75/410/ETY, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1975, jatkuvasti summaavia vaakoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 183 , 14/07/1975 s. 0025 - 0046 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 4 s. 0134  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 3 s. 0103  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 4 s. 0134  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 4 s. 0130  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 4 s. 0130

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 24 päivänä kesäkuuta 1975,jatkuvasti summaavia vaakoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (75/410/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäjäsenvaltioissa kuljetinhihnaan kytkettyjen, jatkuvasti summaavien vaakojen rakennetta ja tarkastusmenettelyjä koskevat velvoittavat säännökset eroavat jäsenvaltioittain, mikä siten estää jatkuvasti summaavien vaakojen kauppaa; sen vuoksi on tarpeen lähentää näitä säännöksiä, jamittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/316/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla(4), säädetään menettelyistä ETY-tyyppihyväksynnälle ja ETY-ensivakaukselle; kyseisen direktiivin mukaan on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset jatkuvasti summaavien vaakojen valmistusta ja käyttöä varten, jotta niitä voidaan vapaasti tuoda maahan, pitää kaupan ja käyttää sen jälkeen, kun ne on vaatimusten mukaisesti tarkastettu ja varustettu vaadituilla merkeillä ja tunnuksilla,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN1 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan jatkuvasti summaaviin vaakoihin.Vaa'at on määritelty liitteen 1 luvun 2 kohdassa.2 artiklaJatkuvasti summaavat vaa'at, jotka voidaan varustaa ETY-merkeillä ja -tunnuksilla, kuvaillaan liitteessä.Niille on haettava ETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus.3 artiklaJäsenvaltiot eivät saa estää, kieltää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntätunnuksella tai ETY-ensivakausmerkillä varustettujen jatkuvasti summaavien vaakojen saattamista markkinoille tai ottamista käyttöön.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 24 päivänä kesäkuuta 1975.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. FITZGERALD(1) EYVL N:o C 2, 9.1.1974, s. 63(2) EYVL N:o C 8, 31.1.1974, s. 6(3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1(4) EYVL N:o L 73, 27.3.1972, s. 14LIITE1 LUKU MÄÄRITELMIÄ JA TERMINOLOGIAA1 VAAKOJEN LUOKITTELU NIIDEN TOIMINTATAVAN MUKAAN1.1 Itsetoimivat vaa'atVaakoja, jotka suorittavat punnituksen käyttäjän siihen puuttumatta sekä käynnistävät laitteelle tunnusomaisen automaattisen tapahtuman.1.2 Muut kuin itsetoimivat vaa'atVaakoja, jotka vaativat käyttäjän toimenpiteitä punnituksen aikana erityisesti kuorman sijoittamiseksi kuormankannattimelle tai poistamiseksi siitä sekä tuloksen toteamiseen.2 MÄÄRITELMIÄHihnavaakatyyppiä olevat jatkuvasti summaavat vaa'at ovat vaakoja, jotka määräävät irtotavarana olevan tuotteen massan ilman systemaattista jakamista. Hihnan liike on keskeytyksetön.Tässä liitteessä näitä vaakoja kutsutaan "hihnavaaoiksi".3 TERMINOLOGIAA3.1 YleistäJos tämän liitteen 2 ja 3 kohdan välillä ei ole ristiriitaa, sovelletaan tämän direktiivin hihnavaakoihin muita kuin itsetoimivia vaakoja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä lokakuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 73/360/ETY(1) liitteen 1 ja 2 kohtaa.3.2 Luokittelu3.2.1 Summaustavan mukaan3.2.1.1 Yhteenlaskemalla:hihnavaakoja, joiden summauslaite laskee yhteen perättäisiä osakuormia, joista jokainen vastaa tiettyä hihnan kulkemaa matkaa.3.2.1.2 Integroimalla:hihnavaakoja, joiden summauslaite suorittaa perättäisten, määrättyä hihnan liikettä vastaavien kuormien integroimisen ajan ja nopeuden suhteen.3.2.2 Kuormankannattajan tyypin mukaan3.2.2.1 Vaakasillalla:hihnavaakoja, joissa ainoastaan osa kuljettimesta muodostaa "vaakasillaksi" kutsutun kuormankannattimen.3.2.2.2 Hihnakuljetin liitettynä:hihnavaakoja, joissa koko hihnakuljetin muodostaa kuormankannattimen.3.3 Osat3.3.1 Pääosat3.3.1.1 HihnakuljetinLaite, joka muodostuu pyörivien rullien päällä lepäävästä hihnasta ja joka on tarkoitettu tuotteen kuljettamiseen.3.3.1.1.1 KannatinrullatRullat, joiden avulla kuljetinhihna on kannatettu kiinteän rungon suhteen.3.3.1.1.2 PunnitusrullatRullat, joiden avulla kuljetinhihna on kannatettu punnitusyksikön kuormankannattajan suhteen.3.3.1.2 PunnitusyksikköMuu kuin itsetoimiva vaaka kokonaisuudessaan, sen osa tai muu laite, joka tulostaa tietoa mitattavan kuorman massasta.3.3.1.3 Hihnan liikkeen ilmaisinKuljettimeen liitetty laite, joka välittää tiedon hihnan määrätyn pituuden siirtymisestä tai tiedon, joka on suhteessa hihnan nopeuteen.3.3.1.3.1 Liikkeen tunnistinlaiteHihnan liikkeen ilmaisimen osa, joka on pysyvästi kytketty hihnaan.3.3.1.4 SummauslaiteLaite, joka laskee yhteen osakuormia tai integroi kuorman ja hihnan nopeuden liikkeen ilmaisimen antamien tietojen mukaisesti.3.3.1.5 Summauksen näyttölaiteLaite, joka vastaanottaa tietoa summauksen näyttölaitteelta ja ilmaisee kuljetetun kuorman massan.3.3.1.5.1 Kokonaissumman näyttölaite (ilman nollaanasettelulaitetta)Laite, joka näyttää kaikkien summattujen kuormien kokonaismäärän.3.3.1.5.2 Osittaisen summauksen näyttölaite (nollaanasettelulaitteella)Laite, joka näyttää määrätyn jakson aikana summattujen kuormien massan.3.3.1.5.3 Summauksen lisänäyttölaiteLaite, jonka askelarvo on suurempi kuin kokonaissumman näyttölaitteella ja jonka tarkoitus on näyttää pitkän toimintajakson aikana kuljetetun kuorman kokonaismassaa. Nämä laitteet voidaan varustaa nollaanasettelulaitteella.3.3.1.5.4 Summauksen koestusnäyttölaiteLaite, jonka askelarvo on pienempi kuin kokonaissumman näyttölaitteella ja joka on tarkoitettu koestustarkoituksiin.3.3.1.6 NollaanasettelulaiteLaite, jolla mahdollistetaan nollaanasettelu suhteessa kokonaisiin tyhjän hihnan kierroksiin.Nollaanasettelulaite voi olla muu kuin itsetoimiva, osittain itsetoimiva tai itsetoimiva.3.3.1.6.1 Nollakohdan summauksen näyttölaite (nollakohdan ilmaisin)Näyttölaite, joka on erillään summauksen näyttölaitteesta ja on liitetty nollaanasettelulaitteeseen ja joka mahdollistaa nollaanasettelun tarkistuksen kuormaamattomalla hihnalla.3.3.1.6.2 Muu kuin itsetoimiva nollaanasettelulaiteLaite, jolla käyttäjä voi seurata, asettaa ja tarkastaa nollaanasettelua.3.3.1.6.3 Osittain itsetoimiva nollaanasettelulaite3.3.1.6.3.1 Laite, joka mahdollistaa hihnavaa'an nollaanasettelun käskyn jälkeen tai3.3.1.6.3.2 laite, joka käskyn jälkeen ilmaisee arvon, jolle nollaanasettelulaite on säädettävä.3.3.1.6.4 Itsetoimiva nollaanasettelulaiteLaite, joka mahdollistaa hihnavaa'an nollaanasettelun ilman käyttäjän toimenpiteitä hihnan kuljettua tyhjänä.3.3.2 Apulaitteet3.3.2.1 Hetkellisen kuorman näyttölaiteLaite, joka ilmaisee punnitusyksikköön vaikuttavan hetkellisen kuorman.3.3.2.2 Virtaaman näyttölaiteLaite, joka ilmaisee hetkellisen virtaaman joko kuljettimen kuljettaman tuotteen massaa aikayksikköä kohti tai prosentteina enimmäisvirtaamasta.3.3.2.3 Toiminnan tarkistuslaitteet:laitteita, jotka mahdollistavat määrättyjen toimintojen tarkistuksen ja erityisesti:- joko simuloimalla vakiokuormituksen vaikutuksen hihna tyhjänä (nollan tarkistuslaite lisäkuormalla);- tai vertaamalla kahta kuorman summausta pituusyksikköä kohti saman ajanjakson aikana;- tai ilmaisemalla, että maksimikuorma tai maksimivirtaama on ylitetty;- tai kiinnittämällä käyttäjän huomiota hihnavaa'an toiminnassa ilmenneeseen virheeseen, erityisesti elektroniikassa ilmenneet.3.3.2.4 Virtaaman säätölaiteLaite, joka on tarkoitettu varmistamaan ohjelmoidun virtaaman.3.3.2.5 EsivalintalaiteLaite, joka pysäyttää kuljettimen, kun kokonaismassa saavuttaa ennalta määritellyn arvon.3.3.2.6 Liikkeen simulointilaiteVakauksen lisälaite, jota käytetään tarkastettaessa hihnavaakaa ilman kuljetinta ja joka simuloi hihnan liikkeen.4 METROLOGISET OMINAISUUDET4.1 Summauksen askelarvoArvo ilmaistuna massan yksikköinä ja yhtä kuin:- jatkuvalla (analogisella) näytöllä summatun massan asteikon pienin asteikkoväli (dt);- epäjatkuvalla (digitaalisella) näytöllä summatun massan kahden perättäisen arvon erotus (dtd).4.2 Nollakohdan summauksen näyttölaitteen (nollakohdan ilmaisimen) askelarvo (d°)Askelarvo nollakohdan summauksen näyttölaitteelle ilmaistuna massan yksikköinä on yhtä kuin:- jatkuvalla (analogisella) näytöllä nollakohdan summauksen näyttölaitteen asteikon pienin asteikkoväli;- epäjatkuvalla (digitaalisella) näytöllä nollakohdan summauksen näyttölaitteen kahden perättäisen arvon erotus.4.3 Punnituspituus (L)Vaakasillan kahden äärimmäisen punnitusrullan välinen etäisyys, lisättynä puolella kummankin rullan etäisyydestä lähimpään kuljettimen kiinteään kannatinrullaan.4.4 PunnitusjaksoToimintojen jakso suhteutettuna jokaiseen osakuorman summaukseen ja jonka lopussa summauslaite on ensimmäisen kerran palautunut alkuasentoonsa.4.5 Punnitusyksikön suurin käyttökuorma (Max) ja pienin käyttökuorma (Min).4.5.1 Suurin käyttökuormaSuurin hetkellinen nettokuorma kuljetinhihnalla, joka punnitusyksikön on punnittava.4.5.2 Pienin käyttökuormaKuorman arvo, joka ollessaan pienempi voi aiheuttaa suuria suhteellisia virheitä summaustuloksessa.4.5.3 Yksikön punnitusalueAlue suurimman ja pienimmän käyttökuorman välillä.4.6 Suurin virtaama (Qmax) ja pienin virtaama (Qmin).4.6.1 Suurin virtaamaSuurin virtaama on virtausmäärä, joka saadaan punnitusyksikön suurimmalla käyttökuormalla ja hihnan suurimmalla nopeudella.4.6.2 Pienin virtaamaVirtaaman arvo, joka ollessaan pienempi voi aiheuttaa suuria suhteellisia virheitä.4.7 Keskimääräinen koestusvirtaama (Qe)Summatun massan (C) ja koestuksen kestoajan osamääräQe = >NUM>C>DEN>t4.8 Pienin summattu kuormaTuotteen pienin summattu massa, johon tulokseen, sen ollessa pienempi, voi vaikuttaa virheitä, jotka ovat suurempia kun suurimman ja pienimmän virtaaman välissä voimassa olevat suurimmat sallitut virheet.4.9 Suurin kuorma hihnan pituusyksikköä kohtiPunnitusyksikön suurimman käyttökuorman ja punnituspituuden osamäärä:>NUM>Max>DEN>LII LUKU METROLOGISET VAATIMUKSET5 TARKKUUSLUOKKIEN MÄÄRITELMÄT5.1 TarkkuusluokatHihnavaa'at jaetaan kahteen tarkkuusluokkaan:1 luokka,2 luokka.5.2 LuokitteluHihnavaa'at luokitellaan niiden metrologisten ominaisuuksien ja laadun mukaan.5.2.1 Hihnavaakojen ominaisuudet, jotka kuuluvat 1 luokkaan5.2.1.1 Summauksen askelarvo:Summauksen askelarvon on oltava:- pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi kahdestuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla;- yhtäsuuri tai suurempi kuin yksi viideskymmenestuhannesosa tästä kuormasta.5.2.1.2 Nollakohdan summauksen näyttölaitteen askelarvo:Olematta suurempi kuin summauksen askelarvo:- jatkuvan (analogisen) askelarvon on oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi kahdeskymmenestuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla;- epäjatkuvan (digitaalisen) askelarvon on oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi neljäskymmenestuhannesosa edellä mainitusta kuormasta.5.2.2 Hihnavaakojen ominaisuudet, jotka kuuluvat 2 luokkaan5.2.2.1 Summauksen askelarvo:Summauksen askelarvon on oltava:- pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi tuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla;- yhtäsuuri tai suurempi kuin yksi kahdeskymmenesviidestuhannesosa tästä kuormasta.5.2.2.2 Nollakohdan summauksen näyttölaitteen askelarvoOlematta suurempi kuin summauksen askelarvo:- jatkuvan (analogisen) askelarvon on oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin yksi tuhannesosa kuormasta, joka on summattu yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla;- epäjatkuva (digitaalinen) askelarvo on oltava yhtäsuuri tai suurempi kuin yksi kahdeskymmenestuhannesosa edellä mainitusta kuormasta.5.2.3 Askelarvojen muotoAskelarvot on ilmaistava muodossa 1 710n, 2 710n, 5 710n, jossa n on positiivinen tai negatiivinen kokonaisluku tai nolla.Nollakohdan summauksen näyttölaitteen ja koestusnäyttölaitteen askelarvojen ei kuitenkaan tarvitse täyttää tätä vaatimusta.5.2.4 Hihnavaa'at, joissa on lisämassalla varustettu nollakohdan tarkistuslaiteEdellä 5.2.1.2, 5.2.2.2 ja 5.2.3 kohdassa asetettuja edellytyksiä koskien nollakohdan summauksen näyttölaitetta sovelletaan myös tarkistusarvon näyttölaitteeseen.5.2.5 Pienin virtaamaPienimmän virtaaman on oltava 20 % suurimmasta virtaamasta.6 SUURIMMAT SALLITUT VIRHEETSen jälkeen, kun hihnavaaka on asetettu tarkasti näyttämään nollaa ilman kuormaa, on suurimpien sallittujen virheiden koskien jokaista summattua kuormaa, joka on suurempi tai yhtä suuri kuin pienin summattu kuorma, positiivisina tai negatiivisina vastattava jäljempänä määriteltyjä arvoja.6.1 Suurimmat sallitut virheet ETY-ensivakauksessa6.1.1 1 luokka0,5 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta.6.1.2 2 luokka1,0 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta.6.2 Suurimmat sallitut virheet käytössä6.2.1 1 luokka1 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta.6.2.2 2 luokka2 % summatusta kuormasta kaikilla virtaamilla 20 % ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta.7 SUURIMPIEN SALLITTUJEN VIRHEIDEN SOVELTUVUUS7.1 Jos summauksen koestusnäyttölaite on varustettu epäjatkuvalla näytöllä, on suurimmat sallitut virheet kasvatettava tämän laitteen yhdellä asteikon osalla.7.2 Jos hihnavaaka on varustettu useammalla summauksen näyttölaitteella, on niiden näyttämien erojen oltava pienemmät kuin suurimmat sallitut virheet.Määrätyn summatun kuorman osalta on tuloksien keskinäisen erotuksen oltava pienempi tai yhtäsuuri kuin:- epäjatkuvan (digitaalisen) näyttölaitteen osalta yksi asteikon osa, kun tulokset ilmaisevat kahta epäjatkuvaa (digitaalista) näyttöä;- jatkuvan (analogisen) näyttölaitteen osalta suurimman sallitun virheen itseisarvo, kun tulokset ilmaisevat kahta jatkuvaa (analogista) näyttöä;- suurempi kahdesta arvosta:- suurimman sallitun virheen itseisarvo,- yksi epäjatkuva (digitaalinen) asteikonosa,joissa tulokset ilmaisee jatkuvaa (analogista) ja epäjatkuvaa (digitaalista) näyttöä.7.3 Simulointitestit7.3.1 Suurimmat sallitut positiiviset tai negatiiviset virheet simulointitesteissä7.3.1.1 1 luokka:Virtaamalla, joka on 5 ja 20 % välillä suurimmasta virtaamasta:0,07 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla testin aikana;Virtaamalla, joka on 20 ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta:0,35 % summatusta kuormasta.7.3.1.2 2 luokka:Virtaamalla, joka on 5 ja 20 % välillä suurimmasta virtaamasta:0,14 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla testin aikana;Virtaamalla, joka on 20 ja 100 % välillä suurimmasta virtaamasta:0,7 % summatusta kuormasta.7.3.2 Liikkeen simulointilaiteSimuloitaessa testeissä tarvittavat liikkeen nopeudet, suhteellinen simulointivirhe ei saa olla enemmän kuin 20 % summatun kuorman suurimmista sallituista virheistä.Tämä virhe sisältyy suurimpiin sallittuihin virheisiin.7.3.3 Kahden saavutetun tuloksen ero simuloidun nopeuden vaihtelun takiaJokaista liikkeenilmaisimen nopeuden muutosta kohden, jota vastaava muutos on aina ± 10 % valmistajan ilmoittamista hihnan nopeuksista, simulointitestien tulosten suhteellisen virheen muutos ei saa olla suurempi kuin 20 % edellä olevan 7.3.1 kohdan suurimmasta sallitusta virheestä.7.3.4 Kahden saavutetun tuloksen ero saman kuorman vaikutuspisteen muutoksen takiaKun saman kuorman vaikutuspistettä muutetaan tavalla, joka on kuormankannattimen rakenteen mukainen, kahden tuloksen ero ei saa olla suurempi kuin suurimman sallitun virheen itseisarvo.7.3.5 NollaanasetteluKaikilla kuormilla nollaanasettelulaitteen alueen sisällä, on tulosten oltava koneen nollauksen jälkeen summatun kuorman suurimpien sallittujen virheiden mukaiset.7.3.6 Vaikuttavat tekijät7.3.6.1 LämpötilaNollaanasettelun jälkeen on hihnavaa'an oltava suurimpien sallittujen virheiden vaatimusten mukaiset vakiolämpötilassa lämpötila-alueella -10 °C - +40 °C. Hihnavaaoilla voi kuitenkin erikoissovellutuksissa olla edellä mainitusta poikkeava lämpötila-alue. Tässä tapauksessa lämpötila-alueen on oltava vähintään 30 °C ja sen on oltava merkittynä laitteeseen. Testien aikana katsotaan lämpötilan olevan vakio, jos muutosnopeus ei ole suurempi kuin 5 °C tunnissa.Lämpötilan muuttuessa 10 °C ja olettaen, että muutos on pienempi kuin 5 °C tunnissa, on hihnavaa'an oltava sellainen, että nollanäyttämä tai jos vaaka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkistuslaitteella, tarkistusarvo ei vaihtele enempää kuin:- 0,07 % 1 luokassa,- 0,14 % 2 luokassa,summatusta kuormasta testin aikaisella suurimmalla virtaamalla.7.3.6.2 Sähkönsyötön vaikutuksetHihnavaakojen on asettamatta välillä nollaan täytettävä suurimpien sallittujen virheiden vaatimukset sähkönsyötön muuttuessa seuraavien rajojen sisällä:- -15 - +10 % normaalijännitteestä;- -2 - +2 % normaalitaajuudesta.7.3.6.3 Muut vaikuttavat tekijätHihnavaakojen on tavanomaisissa käyttöolosuhteissa täytettävä suurimpien sallittujen virheiden vaatimukset, vaikka ne altistetaan muille kuin 7.3.6.1 ja 7.3.6.2 kohdassa mainituille vaikuttaville tekijöille ja jotka johtuvat asennuspaikan olosuhteista (tärinät, ilmastolliset olosuhteet jne.).7.3.7 Metrologiset ominaisuudet7.3.7.1 ToistettavuusKahden tuloksen ero, saatuna kuormittamalla kuormankannatinta samalla kuormalla samoissa olosuhteissa, ei saa olla suurempi kuin suurimman sallitun virheen itseisarvo.7.3.7.2 Summauslaitteen erottelukykyKaikilla virtaamilla pienimmän ja suurimman virtaaman välillä sekä kahdella eri kuormalla, jotka poikkeavat toisistaan kyseistä kuormaa vastaavalla suurimmalla sallitulla virheellä, on tuloksien ero oltava vähintään puolet kuormien laskennallisesta erosta.7.3.7.3 Nollaanasettelussa käytetyn näytön erottelukykyKolme minuuttia kestävän testin aikana on oltava selvästi näkyvä muutos tuloksissa, saavutettuna ilman kuormaa ja lisätyllä tai poistetulla kuormalla, vastaten seuraavia prosenttilukuja suurimmasta näyttökuormasta:- 0,1 % 1 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille,- 0,2 % 2 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille.7.3.7.4 Nollanäyttämän pysyvyys7.3.7.4.1 Lyhytaikainen pysyvyysViiden, kolme minuuttia tyhjänä ajosta muodostuvan testin suurimmat ja pienimmät tuloksien erot eivät saa ylittää seuraavia prosentteja yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta:- 0,0025 % 1 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille,- 0,005 % 2 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille.7.3.7.4.2 Pitkäaikainen pysyvyysEdellä 7.3.7.4.1 kohdan testit toistetaan ja kolmen tunnin tyhjänäajon jälkeen, olosuhteiden ollessa vakaita ja asettamatta välillä nollakohtaa:- pienimmän ja suurimman saavutetun tuloksen ero ei saa ylittää 7.3.7.4.1 kohdassa vahvistettuja rajoja,- kaikkien saavutettujen tuloksien (kohdassa 7.3.7.4.1 ja tämän kohdan ensimmäisessä osassa) erot eivät saa ylittää seuraavia prosenttilukuja yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla:- 0,0035 % 1 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille,- 0,007 % 2 luokan jatkuvasti summaaville vaaoille.7.3.7.5 Summauksen lisänäyttölaitteetSummaavat lisälaitteet- eivät saa vaikuttaa vaa'an toimintaan;- on oltava suunniteltuja siten, että niiden tulokset ovat virheettömiä.7.3.7.6 Hihnavaa'at, jotka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkastuslaitteellaHihnavaakoihin, jotka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkastuslaitteella pätee 7.3.7.3 ja 7.3.7.4 kohdassa esitetyt vaatimukset lisämassalla testattaessa. Suurimmat sallitut poikkeamat tarkastuslukemasta lasketaan näiden kohtien mukaisesti.7.4 Testaukset käyttöpaikallaSuurimpia sallittuja virheitä sovelletaan mille tahansa kuormalle, joka on vähintään yhtä suuri kuin pienin summattu kuorma.7.4.1 Liikkeen tunnistinHihnan ja liikkeen tunnistimen välillä ei saa tapahtua luistamista.7.4.2 TarkistusvaakaVaa'an, jota käytetään testeissä hihnavaa'an punnitsemien tuotteiden yhteydessä (jäljempänä "materiaalitestit"), on sallittava summatun kuorman tarkistuksen virheellä, joka ei ole suurempi kuin 20 % suurimmasta sallitusta virheestä.7.4.3 Pienimmän summatun kuorman arvoPienimmän summatun kuorman on oltava vähintään yhtä suuri kuin suurin seuraavista kolmesta arvosta:- kuorma, joka saavutetaan suurimmalla virtaamalla yhden hihnakierroksen aikana;- 2 % yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta tai 200 summauksen askelarvoa luokassa 1;- 1 % yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta tai 100 summauksen askelarvoa luokassa 2.7.4.4 Metrologiset ominaisuudet7.4.4.1 Suhteellisten virheiden vaihtelut:samoilla virtaamilla, samoilla ainemäärillä ja samojen olosuhteiden vallitessa saavutettujen tulosten suhteellisten virheiden erot eivät saa ylittää suurimpien sallittujen virheiden itseisarvoa.7.4.4.2 Nollakohdan tarkistuksen suurimmat sallitut virheet:hihnan täysien kierrosten jälkeen nollausnäytön muutos ei saa olla suurempi kuin seuraavat prosenttiluvut enimmäisvirtaamalla summatusta kuormasta testin aikana:- 0,1 % jatkuvasti summaavilla vaaoille 1 luokassa,- 0,2 % jatkuvasti summaaville vaaoille 2 luokassa.7.4.4.3 Nollaanasettelussa käytetyn näytön erottelukyky:eri testeille, vastaten hihnan täysiä kierroksia alle kolmen minuutin aikana, on pienimmän ja suurimman tuloksen ero oltava pienempi kuin seuraavat prosenttiluvut suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta:- 0,1 % jatkuvasti summaaville vaaoille 1 luokassa,- 0,2 % jatkuvasti summaaville vaaoille 2 luokassa.7.4.4.4 Nollanäyttämän pysyvyys:Viiden testin jälkeen, vastaten hihnan täysiä kierroksia kestoajaltaan mahdollisimman tarkasti kolme minuuttia, on pienimmän ja suurimman tuloksen eron oltava pienempi kuin seuraavat prosenttiluvut yhden tunnin aikana suurimmalla virtaamalla summatusta kuormasta:- 0,0035 % jatkuvasti summaaville vaaoille 1 luokassa,- 0,007 % jatkuvasti summaaville vaaoille 2 luokassa.7.4.4.5 Lisämassallisella nollantarkistuslaitteella varustetut vaa'at:Edellä 7.4.4.2, 7.4.4.3 ja 7.4.4.4 kohdassa annetut määräykset ovat myös voimassa testattaessa nollantarkistuslaitteella varustettuja hihnavaakoja lisämassalla. Suurimmat sallitut arvon vaihtelut on laskettava näiden vaatimusten mukaisesti.Hihnavaa'at, jotka on varustettu nollantarkistuslaitteella, johon liittyy lisämassa vastaten 20 % punnitusyksikön suurimmasta käyttökuormasta, on myös täytettävä nollantarkistuksesta 7.4.4.2 kohdan vaatimukset.7.5 Yhteenvetotaulukko metrologisista päävaatimuksista>TAULUKON PAIKKA>III LUKU TEKNISET VAATIMUKSET8 KOKOONPANOHihnavaa'an on käsitettävä:- hihnakuljetin,- punnitusyksikkö,- liikkeen ilmaisin,- summauslaskin,- kokonaissumman näyttölaite,- nollaanasettelulaite.Hihnavaa'an nollaanasettelulaitteen on oltava varustettu nollakohdan ilmaisimella, joka on erotettu kokonaissumman näyttölaitteesta tai lisämassalla varustetulla nollakohdan tarkistuslaitteella, kun:- kokonaissumman näyttölaite osoittaa ainoastaan positiivisia arvoja, tai- summauksen askelarvo on suurempi kuin 5.2.1.2 kohdassa 1 luokalle ja 5.2.2.2 kohdassa 2 luokalle vahvistetut nollakohdan näyttölaitteen askelarvot.8.1 Toiminnan varmuus8.1.1 Vilpillisen käytön estävien ominaisuuksien puuttuminenHihnavaaoilla ei saa olla ominaisuuksia, jotka helposti mahdollistavat niiden väärinkäytön.8.1.2 Virheellisen säädön ja vahingossa tapahtuvan rikkoutumisen mahdottomuusSekä mekaaniset että sähkömekaaniset hihnavaa'at on suunniteltava siten, ettei mikään virheellinen säätö tai rikkoutuminen voi tapahtua ilman, että niiden vaikutus on helposti havaittavissa.8.1.3 Hihnavaa'an säätimien suojausHihnavaa'an säätimien on oltava siten suunniteltu, että niitä ei tavallisesti voida asettaa suunnittelemattomaan asentoon, jollei kaikki näyttö ja kirjoittaminen ole estetty.8.1.4 Etäälle sijoitetut summausnäyttölaitteet on varustettava 8.8 kohdan mukaisilla laitteilla.8.2 Hihnakuljetin8.2.1 Kuljettimella varustettu hihnavaakaKuljettimen on oltava tukevalla tavalla suunniteltu ja muodostettava jäykkä asennus. Jos kannatinrullia on käytetty ainoina punnitusyksikön kuormanvälittäjinä, on tuotteelle lisättävä tukipisteitä.8.2.2 Punnituspöydällä varustettu hihnavaakaKuljettimen kannatinrungon on oltava tukevasti suunniteltu. Pitkittäissuunnassa rullaradan on oltava sellainen, että hihna on jatkuvasti punnitusrullien kannattama tavalla, joka varmistaa virheettömän punnituksen. Kuljettimen on tarvittaessa oltava varustettu puhdistuslaitteella, jonka sijoitus ja toiminta ei saa vaikuttaa tuloksiin.8.2.3 Erikoiset asennusolosuhteetHihnavaakojen on oltava sellaisia, että rullaradan asennus, hihnan aine ja asennus sekä tuotteen syötön järjestelyt eivät aiheuta tuloksiin virheitä.8.2.3.1 RullarataJos tarpeen, on vaaka varmistettava tehokkaalla korroosion ja likaantumisen estämisen menetelmillä;samaan ryhmään kuuluvien rullien yläpintojen on oltava samassa tasossa;rullaradan on oltava sellainen, että tuotteen liukumista ei tapahdu.8.2.3.2 Kuljetinhihna8.2.3.2.1 Kuljetinhihnan massa pituusyksikköä kohdenhihnan massan pituusyksikköä kohden on oltava vakio; liitokset eivät saa aiheuttaa häiriöitä toiminnalle,8.2.3.2.2 hihnan nopeuden ja pituuden on oltava sellainen, että nollakohdan tarkistus voidaan tehdä ajassa, joka ei ylitä kolme minuuttia; kuitenkin:jos tätä vaatimusta ei pystytä täyttämään, on hihnavaaka varustettava osittain itsetoimivalla tai itsetoimivalla nollaanasettelulaitteella.8.2.3.2.3 Hihnan nopeus ei saa poiketa enemmän kuin 5 % hihnavaa'alle suunnitellusta arvosta.8.2.3.3 PunnituspituusHihnavaa'an on oltava suunniteltu siten, että punnituspituus pysyy käytössä muuttumattomana:Pituussäätölaitteiden on oltava sinetöitävissä.8.2.3.4 Hihnan jännitysRullaradan määrätyssä kohdassa on hihnan jännityksen järjestettävä vakioksi:jännityksen on oltava sellainen, että tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ei esiinny liukumista hihnan ja käyttörummun välillä.8.2.3.5 Tuotteen vaikutusTuotteen saapuminen kuljettimelle ei saa vaikuttaa tuloksiin.8.3 Punnitusyksikkö8.3.1 YleistäPunnitusyksikön on oltava sopiva tarkoitukseensa. Se on tarvittaessa varustettava suojalla suurinta käyttökuormaa ylittäviä kuormia vastaan.Kuormankannatin on oltava siten suunniteltu, ettei se aiheuta lisävirheitä syötöstä huolimatta.8.3.2 Kuorman tasapainotuslaiteKuorman tasapainoituslaitteen on oltava jatkuvatoiminen alueella nollasta massan arvoon, joka on vähintään sama kuin suurin käyttökuorma.Punnitustapahtuma ei saa alkaa ennenkuin punnitusyksikkö toimii tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.8.4 Liikkeen ilmaisinLiikkeen tunnistimen (3.3.1.3.1 kohta) on oltava sellainen, että tuloksiin vaikuttavaa liukumista ei voi tapahtua riippumatta siitä, onko hihna kuormattu vai ei.Jos tieto on epäjatkuva, sen on vastattava liikettä, joka on sama tai pienempi kuin punnituspituus.Jos tieto on jatkuva, sitä ei saa korvata signaalilla, joka on riippumaton kuljetinhihnasta, paitsi tarkistus- ja säätötoimenpiteiden aikana.8.5 Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteet8.5.1 Näytön laatuSummauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden on mahdollistettava tulosten lukeminen luotettavalla, yksinkertaisella ja yksiselitteisellä tavalla numeroiden yksinkertaisella rinnakkainasettelulla ja siinä on oltava sovellettavan massan nimi tai yksikkö. Ei saa olla mahdollista asettaa yleistä summauksen näyttölaitetta nollaan.8.5.2 Useammalla summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteella varustettujen hihnavaakojen askelarvo.Hihnavaa'an jatkuvan (analogisen) summauksen näyttölaitteen tai -laitteiden askelarvo ei saa ylittää epäjatkuvan (digitaalisen) summauksen näyttölaitteen tai -laitteiden askelarvoa kaksinkertaisena. Hihnavaa'an epäjatkuvalla (digitaalisella) näytöllä varustetuissa summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteissa on oltava sama askelarvo.8.5.3 Epäjatkuvien (digitaalisten) tulosten muotoEpäjatkuvien (digitaalisten) näyttölaitteiden antamat tulokset on esitettävä ainoastaan perättäisten numeroiden muodossa.8.5.4 LuotettavuusNäytetyt tulokset eivät saa vääristyä esimerkiksi vahingossa tapahtuvan hihnan pysähtymisen tai voiman syötön katkeamisen johdosta.8.5.5 NäyttöalueKokonaissumman näyttölaitteiden on sallittava sellaisen arvon lukeminen, joka vastaa vähintään 10 tunnin aikana suurimmalla virtaamalla punnitun tuotteen arvoa.8.5.6 Summauksen lisänäyttölaitteetSummauksen lisänäyttölaitteen askelarvon on oltava vähintään kymmenen kertaa arvokilpeen merkittyä summaukseen askelarvoa suurempi. Edellä 5.2 kohdan vaatimuksia ei sovelleta näihin laitteisiin.8.5.7 Summauksen näyttölaitteiden kytkeminenSummauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden, jotka osoittavat ainoastaan positiivisia arvoja, on oltava poiskytkettyinä, kun hihna toimii kuormittamattomana.Summauslaitteen kytkemisen ja poiskytkemisen on toimittava hihnavaa'an omasta käskystä ja kuorman vaikutuksesta.Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden, jotka osoittavat positiivisia ja negatiivisia arvoja, on oltava kytkettyinä hihnan toimiessa kuormittamattomana ja oltava siten suunniteltuja, että tärinä ei vaikuta näytön tuloksiin.Summauksen koestusnäyttölaite saa toimia kuin testin aikana.8.5.8 Summauksen koestusnäyttölaiteJos summauksen näyttölaitteen askelarvo on suurempi kuin- 0,1 % pienimmästä summatusta arvosta 1 luokassa,- 0,2 % pienimmästä summatusta arvosta 2 luokassa,on hihnavaaka varustettava erillisellä summauksen koestusnäyttölaitteella, jonka askelarvo ei ylitä edellä mainittuja prosenttilukuja.8.6 NollaanasettelulaiteKuormankannattimeen vaikuttavan kuormittamattoman hihnan massa on oltava mahdollista tasapainottaa.8.6.1 Muu kuin itsetoimiva nollaanasettelulaiteJos tämä laite voidaan säätää jatkuvalla tavalla käsin, on säätölaitteen suoraviivaisen 10 mm:n tai pyörivän puolikierroksisen liikkeen vastaavan vaikutuksen oltava pienempi kuin:- 0,1 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 1 luokassa;- 0,2 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 2 luokassa.Jos laitetta voidaan säätää käsin epäjatkuvalla tavalla, on säätölaitteen yhtä pykälää vastaava vaikutus oltava pienempi kuin:- 0,01 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 1 luokassa;- 0,02 % yhden tunnin aikana summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 2 luokassa.On oltava helposti havaittavissa, onko tehtävä korjaus positiivinen vai negatiivinen.8.6.2 Osittain itsetoimiva tai itsetoimiva nollaanasettelulaiteOsittain itsetoimivien tai itsetoimivien nollaanasettelulaitteiden on oltava siten suunniteltu, että- nollaanasettelu tapahtuu hihnan kokonaisten kierrosten jälkeen;- toiminnan päättyminen on osoitettu;- laitteiden säätöjen raja-arvot on ilmoitettu.Näiden laitteiden asetteluvirhe yhden tunnin toiminnan aikana ei saa ylittää:- 0,1 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 1 luokassa;- 0,2 % summatusta kuormasta suurimmalla virtaamalla 2 luokassa.Automaattisten nollaanasettelulaitteiden on oltava poiskytkettynä testin aikana.8.6.3 Nollakohdan tarkistuslaiteNollakohdan tarkistuslaite toimii punnitusyksikköön sijoitetun tai sähköisesti simuloidun lisämassan avulla.Laitteen on täytettävä seuraavat vaatimukset:- massa on asetettava vakiotavalla siihen soveltuvalla mekanismilla,- massan asettaminen saa olla mahdollista vain, kun hihna pyörii tyhjänä,- massan on oltava pölyltä suojattu,- nollakohdan tarkistustapahtuma on aina suoritettava samalla tavalla,- nollakohdan tarkistustapahtuman on päätyttävä automaattisesti ennalta aseteltujen hihnan kokonaiskierrosten jälkeen,- nollakohdan tarkistustapahtuman lopussa on näytössä oltava lisämassaan ja hihnan kierroksiin perustuva tarkistuslukema.8.6.4 Lisämassallisella nollakohdan tarkistuslaitteella varustettu hihnavaakaHihnavaa'at, joiden summauksen näyttölaite näyttää ainoastaan positiivisia arvoja, tulee varustaa 8.6.3 kohdan mukaisilla nollakohdan tarkistuslaitteilla. Lisämassan on oltava 5 % punnitusyksikön suurimmasta käyttökuormasta.Hihnavaa'at, joiden summauksen näyttölaite näyttää positiivisia ja negatiivisia arvoja, voidaan varustaa 8.6.3 kohdan mukaisilla nollakohdan tarkistuslaitteilla. Lisämassan on oltava 5 % tai 20 % punnitusyksikön suurimmasta käyttökuormasta.8.7 Nollakohdan summauksen näyttölaiteNollakohdan summauksen näyttölaite ei saa missään tapauksessa häiritä summauksen näyttölaitteen tuloksia.8.8 Näyttö, joka ilmaisee, että punnitusyksikön suurin käyttökuorma tai suurin virtaama on ylitetty tai pienintä virtaamaa ei ole saavutettu.Soveltuvalla merkillä on osoitettava, jos suurimman käyttökuorman tai virtaaman arvot ylitetään tai pienimmän virtaaman arvoa ei ole saavutettu.8.9 ApulaitteetApulaitteet eivät saa vaikuttaa tuloksiin.8.10 SinetöintiOn oltava mahdollista sinetöidä sellaiset hihnavaakojen osat, joiden poisto tai säätö vaikuttaa metrologisiin ominaisuuksiin ETY-hyväksyntätodistuksen ehtojen mukaisesti.9 ARVOKILVET JA LEIMAUSKILVETHihnavaaoissa on tarvittaessa oltava seuraavat merkinnät esitetyssä järjestyksessä:9.1 Pakolliset perusmerkinnät selvästi esitettyinä kohdemaan kielellä9.1.1 Valmistajan tunniste.9.1.2 Maahantuojan tunniste (tuotujen koneiden osalta).9.1.3 Hihnavaa'an määritys.9.1.4 Hihnavaa'an tyyppi- ja sarjanumero.9.1.5 Punnittavan tuotteen tai tuotteiden määritys.9.1.6 Pienin summattu kuorma .... kg tai .... tonnia.9.1.7 Jaksojen määrä tunnissa (hihnavaa'at, jotka toimivat summaamalla).9.1.8 Merkintä: "Vaaka on asetettava nollaan vähintään joka kolmas tunti. Nollakohdan tarkistuksen on kestettävä vähintään .... kierrosta." (Kierrosten lukumäärä nollakohdan tarkastuksessa vahvistetaan ETY-tyyppihyväksynnässä 7.4.4.4 kohdan mukaisesti).9.2 Perusmerkinnät ilmaistuna koodein9.2.1 Kaikissa tapauksissa pakolliset:- ETY-tyyppihyväksyntätunnus,- tarkkuusluokan tunnus muodossa  tai ,- jatkuvan (analogisen) summauksen askelarvo muodossa dt = .......,- epäjatkuvan (digitaalisen) summauksen askelarvo muodossa dtd = .......,- epäjatkuvan (digitaalinen) summauksen askelarvo muodossa dtd = .......,- suurin käyttökuorma muodossa Max .......,- suurin virtaama muodossa Qmax .......,- pienin virtaama muodossa Qmin .......,- hihnan nimellisnopeudet muodossa V = ....... m/s,- punnituspituus muodossa L = ....... m,- tunnusmerkintä hihnavaa'an laitteissa, jotka eivät ole suoraan liitetyt päärunkoon.9.2.2 Asiaan kuuluessa vaadittavat:- nollakohdan summauksen näyttölaitteen askelarvo muodossa d° = .......,- tarkistusarvo suurimpine sallittuine vaihteluineen on määrätty 7.4.4.2 kohdassa (Hihnavaaoille, jotka on varustettu lisämassallisella nollakohdan tarkastuslaitteella).9.3 LisämerkinnätRiippuen hihnavaa'an erityisestä käyttötarkoituksesta, voi ETY-tyyppihyväksyntätodistuksen antava metrologinen tarkastuslaitos vaatia yhden tai useamman lisämerkinnän ETY-tyyppihyväksyntään.9.4 Kuvaavien merkintöjen esittäminenMerkintöjen on oltava pysyviä ja on kokonsa, muotonsa ja selvyytensä puolesta oltava sellaisia, että ne mahdollistavat niiden helpon lukemisen hihnavaa'an tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.Ne on oltava ryhmitelty yhteen selvästi näkyvällä paikalla hihnavaa'assa, arvokilvessä lähellä näyttölaitetta tai kaiverrettu suoraan näyttölaitteeseen.Näiden merkintöjen tuki on voitava sinetöidä.9.5 LeimausArvokilvessä voi olla alue leimausta varten. Jos siinä ei sitä ole, on sen läheisyydessä oltava tähän tarkoitukseen suunniteltu kilpi.IV LUKU METROLOGISET TARKASTUKSETETY-tyyppihyväksyntä ja ETY-ensivakaus hihnavaa'alle on tehtävä direktiivin 71/316/ETY vaatimusten mukaisesti. Eräät näistä vaatimuksista on eritelty tässä luvussa.10 ETY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄ10.1 ETY-tyyppihyväksynnän hakeminenETY-tyyppihyväksynnän hakemuksessa on oltava seuraavat tiedot ja siihen on liitettävä seuraavat erityiset asiakirjat:10.1.1 Metrologiset ominaisuudet10.1.1.1 Edellä 9 kohdassa määritellyt kuvaavat merkinnät10.1.1.2 Punnitusyksikön erityiset ominaisuudet10.1.2 Kuvaavat asiakirjat:- piirustus tai kuva koko kokoonpanosta,- kaikki tarvittavat valokuvat, sijoituspiirustukset ja mallit, jotka kuvaavat metrologisesti kiinnostavia yksityiskohtia,- kaaviopiirustus ja kuvaus, jotka selvästi kuvaavat hihnavaa'an toiminnan.10.2 ETY-tyyppihyväksyntä10.2.1 SimulaatiokoestuksetHihnavaaoille tehdään nämä koestukset niihin kuuluvan hihnakuljettimen kanssa tai ilman.Näiden koestusten on erityisesti mahdollistettava todeta häiriötekijät, jotka voivat vaikuttaa hihnavaakaan tavanomaisissa käyttöolosuhteissa (lämpötila, jännite, taajuus jne.) Näitä on tarvittaessa tutkittava erikseen.Hihnavaakojen on täytettävä 7.3 kohdan mukaiset vaatimukset.10.2.2 Tavanomaisissa käyttöolosuhteissa tehtävät koestuksetNämä koestukset, sisältäen materiaalikoestukset, on tehtävä tuotemäärällä, joka on vähintään sama kuin pienin summattu kuorma virtaaman ollessa pienimmän ja suurimman virtaaman välillä.Hihnavaakojen on täytettävä 7.4 kohdan vaatimukset.11 ETY-ENSIVAKAUSETY-ensivakaus hihnavaaoille on tehtävä kahdessa vaiheessa.11.1 Ensimmäinen vaiheEnsimmäiseen vaiheeseen kuuluvat seuraavat toimenpiteet:- tarkastus, että hihnavaaka on tyyppihyväksynnän mukainen ja tutkitaan koneiston eri osat;- summauskoestukset simuloimalla liikkeen 7.3.1, 7.3.3, 7.3.4, 7.3.5 ja 7.3.7 kohdan mukaisesti, poislukien 7.3.7.4.2 kohdan.Hihnavaaoille, joihin kuuluu hihnakuljetin (3.2.2.2 kohta), tehdään koestukset täydelliselle vaa'alle.Hihnavaaoille, jotka on varustettu vaakasillalla (3.2.2.1 kohta), tehdään koestukset ilman hihnakuljetinta ja käyttämällä liikkeen simulointilaitetta.Näistä koestuksista on käytävä ilmi summauksen tulos, toisin sanoen summattua massaa ja joko kierrosten määrää tai hihnan teoreettisesti kulkemaa matkaa ilmaiseva luku.11.2 Toinen vaiheTarkastus käyttöpaikalla on tehtävä seuraavasti:11.2.1 TarkastuskeinotKoestukset asennuspaikalla on voitava suorittaa luotettavalla ja helpolla tavalla punnittavalla tuotteella tai tuotteilla. Hihnavaa'an asennuksen on oltava sellainen, että vakaus voidaan suorittaa häiritsemättä niiden tavanomaista toimintaa.Koestusvaa'an, joka on 7.4.2 kohdassa olevien vaatimusten mukainen, on pysyvästi sijaittava vaa'attavan hihnavaa'an läheisyydessä ja tuotteen varastoinnin ja kuljetuksen on oltava järjestetty siten, että tuotteen hävikki estetään.11.2.2 Liikkeentunnistimen koestusJos on syytä olettaa, että liikkeentunnistimen liukumista esiintyy, on liukuminen mitattava.11.2.3 Nollaanasetuksen tarkastusTämä tarkastus tehdään hihnan kokonaisille kierroksille olosuhteissa, jotka on vahvistettu 7.4.4.2 ja 7.4.4.5 kohdassa.11.2.4 Nollakohdan pysyvyysKäyttöpaikalla tehtävissä koestuksissa on nollakohdan pysyvyyden täytettävä 7.4.4.4 kohdan vaatimukset.Koneille, jotka on varustettu lisämassallisella nollantarkistuslaitteella, koestus tehtävä vähintään viisi kertaa. Mitatut poikkeamat tarkistuslukemasta eivät saa poiketa enemmän kuin arvon, joka on laskettu soveltaen 7.4.4.4 kohdan määräyksiä.11.2.5 MateriaalikoestuksetNäiden koestusten on katettava vähintään kaksi virtaamaa suurimman ja pienimmän välillä, tavanomaisten käyttöolosuhteiden vallitessa. Ne on tehtävä tuotemäärällä, joka on vähintään yhtä suuri kuin pienin summattu kuorma.Tuotteen massa on tarkistettava ennen sen kulkua hihnavaa'an yli.V LUKU SUOSITELTAVAA MENETTELYÄ KOSKEVAT OHJEET12 SUUNNITTELUA KOSKEVAT OHJEETHihnavaakojen, jotka ovat seuraavien ohjeiden mukaisia, katsotaan vastaavan edellisten lukujen asiaa koskevia kohtia.12.1 Erityiset asennuksen edellytyksetHihnavaakojen on oltava seuraavien asennuksen edellytysten mukaisia:12.1.1 RullarataRullaradan muodostavien rullien tai rullaryhmien yläpintojen on oltava yhdensuuntaisia. Lähellä pääterumpuja sijaitsevien ei välttämättä tarvitse olla tämän vaatimuksen mukaisia. Sivurullien akseleiden kulma keskirullien akseleihin nähden ei saa 1 luokassa olla suurempi kuin 20° ja 2 luokassa 30°.Rullaradan pituussuuntaisen yläpinnan kallistus ei saa 1 luokassa olla suurempi kuin 10 % ja 2 luokassa 20 % olettaen, että tuote ei liu'u.Rullat 1 luokassa, jotka sijaitsevat punnitustasossa ja sen läheisyydessä on varustettava kuulalaakereilla tai vastaavilla. Kuormalla, joka on suunnilleen puolet suurimmasta käyttökuormasta, on näiden rullien suuntapoikkeaman oltava pienempi kuin 0,3 mm ja epäkeskisyys ei saa olla suurempi kuin 0,2 mm.12.1.2 Kuljetinhihna12.1.2.1 LiitoksetHihnassa saa olla yksi tai kaksi osaa, joilla molemmilla on samat ominaisuudet. Liitoksen tai liitosten on oltava vinot ja kulman hihnan sivureunan välillä on oltava pienempi kuin 45°.12.1.2.2 PituusHihnan oikaistu pituus ei saa ylittää seuraavia arvoja:- hihnan määrätyn kohdan liike puolentoista minuutin aikana pienimmällä nimellisnopeudella;- 100 m.12.1.3 Tuotteen toimintaPunnitustason etäisyyden syöttölaitteesta on oltava kahdesta viiteen kertaa etäisyys, jonka hihna kulkee yhden sekunnin aikana suurimmalla nopeudella.12.2 Liikkeen ilmaisinHihnan liikettä vastaava pituus tai nopeus on mitattava hihnan sisäpinnalta.Vaaoissa, jotka toimivat integroimalla, on liikkeen ilmaisin voitava asentaa siten, että tunnistinlaitteen kierrokset tai osakierrokset on laskettavissa.12.3 Hetkellisen kuorman ja virtaaman näytötHetkellisen kuorman ja virtaaman näytöt, jotka eivät ole pienimmän ja suurimman virtaaman välillä, on oltava erotettu muusta näytöstä.Nämä näytöt voidaan korvata tai täydentää tallentimella edellyttäen, että tämä ei vaikuta tuloksiin.Jos hetkellisen kuorman näyttö on samalla virtaaman näyttö, on siinä oltava merkintä:"Virtaama on voimassa hihnanopeudelle ... m/s".12.4 Summauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteetSummauksen näyttö- ja kirjoitinlaitteiden, jotka ilmaisevat ainoastaan hihnan positiivisia arvoja, on kytkeydyttävä pois heti, kun virtaama on 5 % suurimmasta virtaamasta.(1) EYVL N:o L 335, 5.12.1973, s. 1


Avis juridique important

|

31999L0051

Komission direktiivi 1999/51/EY, annettu 26 päivänä toukokuuta 1999, tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden (tinan, pentakloorifenolin ja kadmiumin) markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamisesta tekniikan kehitykseen viidennen kerran (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

Virallinen lehti nro L 142 , 05/06/1999 s. 0022 - 0025

KOMISSION DIREKTIIVI 1999/51/EY,annettu 26 päivänä toukokuuta 1999,tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden (tinan, pentakloorifenolin ja kadmiumin) markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY liitteen I mukauttamisesta tekniikan kehitykseen viidennen kerran(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon tiettyjen vaarallisten aineiden ja valmisteiden markkinoille saattamisen ja käytön rajoituksia koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/769/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 97/64/EY(2), ja erityisesti sen 2 a artiklan, joka on lisätty neuvoston direktiivillä 89/678/ETY(3),(1) Itävallan, Suomen ja Ruotsin Euroopan unioniin liittymistä koskevassa sopimuksessa ja erityisesti sen Itävaltaa koskevassa 69 artiklassa, Suomea koskevassa 84 artiklassa ja Ruotsia koskevassa 112 artiklassa määrätään, että tiettyjä direktiivin 76/769/ETY liitteen I säännöksiä ei sovelleta Itävaltaan, Suomeen ja Ruotsiin neljän vuoden ajan 1 päivästä tammikuuta 1995 ja että niitä tarkastellaan uudelleen EY:n perustamissopimuksessa vahvistettujen menettelyjen mukaisesti,(2) jotkut orgaaniset tinayhdisteet ja erityisesti tributyylitina (TBT), joita käytetään eliöiden kasvun estämiseen, ovat vielä vaaraksi vesiympäristölle ja ihmisten terveydelle mukaan lukien niiden mahdolliset hormonitoimintaa häiritsevät vaikutukset; Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) on tietoinen TBT:n aiheuttamasta vaarasta, ja IMO:n alainen meriympäristön suojelua käsittelevä komitea on esittänyt laivojen antifouling-käsittelyssä biosidina käytettävien orgaanisten tinayhdisteiden käytön kieltämistä maailmanlaajuisesti 1. tammikuuta 2003 mennessä; TBT:tä koskevia säännöksiä tarkastellaan uudelleen ottaen kaikilta osin huomioon IMO:ssa tapahtuva kehitys; on kehitetty sellaisia antifouling-tuotteita, joista TBT:tä vapautuu säännöstellysti, ja näitä tuotteita olisi käytettävä vapaasti liukenevien maalien sijasta,(3) sisävedet ja Itämeri ovat erityisen herkkiä ympäristöjä; TBT:n käyttö yhteisön sisävesillä olisi kiellettävä; Itävallan ja Ruotsin on siirtymäkauden ajan saatava soveltaa TBT:n käyttöä koskevia tiukempia rajoituksia näissä herkissä ympäristöissä,(4) pentakloorifenoli (PCP) uhkaa yhä terveyttä ja ympäristöä niistä rajoituksista huolimatta, jotka otettiin käyttöön direktiivillä 76/769/ETY; PCP:n käyttöä olisi rajoitettava edelleen; valtameriin rajoittuvissa jäsenvaltioissa PCP:tä tarvitaan kuitenkin vielä teknisistä syistä joihinkin käyttötarkoituksiin,(5) 25 päivänä tammikuuta 1988 annetussa neuvoston päätöslauselmassa kehotetaan luomaan yleisstrategia kadmiumin aiheuttaman ympäristön pilaantumisen ehkäisemiseksi, mukaan lukien toimenpiteet, joilla rajoitetaan kadmiumin käyttöä ja edistetään kadmiumia korvaavien aineiden kehittämistä; kadmiumin riskejä arvioidaan parhaillaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93(4) nojalla, ja komissio tarkastelee tulosten perusteella uudelleen kadmiumia koskevia rajoituksia; Ruotsi ja Itävalta voivat siirtymäkauden ajan jatkaa tiukempien rajoitusten soveltamista,(6) myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä tiedekomitea on antanut lausunnon orgaanisista tinayhdisteistä ja PCP:stä,(7) tämä direktiivi ei vaikuta siihen yhteisön lainsäädäntöön, joka koskee neuvoston direktiivissä 89/391/ETY(5) sekä siihen perustuvissa erillisissä direktiiveissä ja erityisesti neuvoston direktiivissä 90/394/ETY(6) ja työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetussa neuvoston direktiivissä 98/24/EY(7) asetettuja työsuojelun vähimmäisvaatimuksia, ja(8) tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat vaarallisten aineiden ja valmisteiden kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien mukauttamista tekniikan kehitykseen käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMukautetaan direktiivin 76/769/ETY liite I tekniikan kehitykseen tämän direktiivin liitteen mukaisesti.2 artikla1. Jäsenvaltioiden on 29 päivään helmikuuta 2000 mennessä annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät säännökset ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä syyskuuta 2000. Itävalta, Suomi ja Ruotsi voivat kuitenkin soveltaa näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 1999, ellei tämän direktiivin liitteessä toisin mainita.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle.3 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 26 päivänä toukokuuta 1999.Komission puolestaMartin BANGEMANNKomission jäsen(1) EYVL L 262, 27.9.1976, s. 24.(2) EYVL L 315, 19.11.1997, s. 13.(3) EYVL L 398, 30.12.1989, s. 24.(4) EYVL L 84, 5.4.1993, s. 1.(5) EYVL L 183, 29.6.1989, s. 1.(6) EYVL L 196, 26.7.1990, s. 1.(7) EYVL L 131, 5.5.1998, s. 11.LIITEMuutetaan direktiivin 76/769/ETY liitteessä I oleva 21, 23 ja 24 kohta seuraavasti: 1. Korvataan 21 kohta seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA>2. Korvataan 23 kohta seuraavasti: " "3. Lisätään 24 kohtaan (kadmium) 3 kohdan jälkeen seuraava kohta: >TAULUKON PAIKKA>(1) EYVL L 194, 25.7.1975, s. 39.(2) EYVL L 377, 31.12.1991, s. 20.


Avis juridique important

|

32003L0006

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2003, sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö)

Virallinen lehti nro L 096 , 12/04/2003 s. 0016 - 0025

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/6/EY,annettu 28 päivänä tammikuuta 2003,sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista (markkinoiden väärinkäyttö)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),ottavat huomioon Euroopan keskuspankin lausunnon(3),noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(4),sekä katsovat seuraavaa:(1) Todelliset rahoituspalvelujen yhtenäismarkkinat ovat ratkaisevan tärkeät yhteisön taloudelliselle kasvulle ja työpaikkojen luomiselle.(2) Yhdentyneet ja tehokkaat rahoitusmarkkinat edellyttävät että markkinat ovat luotettavat. Arvopaperimarkkinoiden häiriötön toiminta ja yleinen luottamus markkinoihin ovat taloudellisen kasvun ja vaurauden ennakkoehtoja. Markkinoiden väärinkäyttö vahingoittaa rahoitusmarkkinoiden luotettavuutta ja yleistä luottamusta arvopapereihin ja johdannaisiin.(3) Toukokuun 11 päivänä 1999 annetussa komission tiedonannossa "Rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttaminen: toimintasuunnitelma" nimetään joukko toimia, jotka ovat tarpeen rahoituspalvelujen yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi. Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti huhtikuussa 2000 panemaan kyseisen toimintasuunnitelman täytäntöön vuoteen 2005 mennessä. Toimintasuunnitelmassa korostetaan tarvetta laatia direktiivi markkinoiden manipuloinnin estämiseksi.(4) Kokouksessaan 17 päivänä heinäkuuta 2000 neuvosto asetti viisaiden miesten komitean käsittelemään Euroopan arvopaperimarkkinoiden sääntelyä. Loppuraportissaan viisaiden miesten komitea ehdotti uutta lainsäädäntötekniikkaa, joka perustuisi nelitasoiseen lähestymistapaan eli yleisperiaatteisiin, täytäntöönpanotoimenpiteisiin, yhteistyöhön ja säännösten noudattamisen valvontaan. Taso 1, direktiivi, rajoittuisi laajoihin "yleisperiaatteisiin", ja taso 2 sisältäisi tekniset täytäntöönpanotoimenpiteet, jotka komissio toteuttaisi komitean avustuksella.(5) Tukholmassa maaliskuussa 2001 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kannatti päätöslauselmassaan viisaiden miesten komitean loppuraporttia ja ehdotettua nelitasoista lähestymistapaa, jolla yhteisön arvopaperilainsäädännön sääntelyprosessista tehtäisiin tehokkaampi ja avoimempi.(6) Euroopan parlamentin lainsäädännön täytäntöönpanosta rahoituspalvelujen alalla 5 päivänä helmikuuta 2002 antamassa päätöslauselmassa tuettiin myös viisasten komitean raporttia komission samana päivänä parlamentissa antaman virallisen julkilausuman ja sisämarkkina-asioista vastaavan komission jäsenen 2 päivänä lokakuuta 2001 talous- ja raha-asioiden valiokunnan puheenjohtajalle lähettämän kirjeen perusteella, joka koski Euroopan parlamentin roolin turvaamista tässä prosessissa.(7) Tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämistä toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(5) mukaisesti.(8) Tukholmassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston mukaan tason 2 täytäntöönpanotoimenpiteitä olisi käytettävä useammin sen varmistamiseksi, että tekniset säännökset voidaan pitää markkinoiden ja valvonnan kehityksen tasalla, ja tasoa 2 koskevan työskentelyn kaikkia vaiheita varten olisi asetettava määräajat.(9) Euroopan parlamentille olisi annettava täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevan ehdotuksen antamisen jälkeen kolmen kuukauden määräaika ehdotuksen käsittelemistä ja lausuntonsa antamista varten. Kiireellisissä ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa tätä aikaa voidaan kuitenkin lyhentää. Jos parlamentti antaa tämän määräajan kuluessa päätöslauselman, komission olisi tarkistettava ehdotustaan.(10) Rahoituksen ja tekniikan uusi kehitys lisää yllykkeitä, keinoja ja mahdollisuuksia markkinoiden manipulointiin: uusien tuotteiden, uuden tekniikan, rajat ylittävän toiminnan kasvun ja Internetin kautta.(11) Nykyinen yhteisön lainsäädäntö markkinoiden luotettavuuden suojelemiseksi on epätäydellinen. Lakisääteiset vaatimukset vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen, minkä vuoksi talouden toimijat ovat usein epävarmoja käsitteistä, määritelmistä ja soveltamisesta. Joissain jäsenvaltioissa ei ole hintamanipulointiin eikä harhaanjohtavien tietojen levittämiseen liittyvää lainsäädäntöä.(12) Markkinoiden väärinkäyttö muodostuu sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista. Sisäpiirikauppoja koskevan lainsäädännön tavoite on sama kuin markkinoiden manipulointia koskevan lainsäädännön: varmistaa yhteisön rahoitusmarkkinoiden luotettavuus ja lujittaa sijoittajien luottamusta kyseisiin markkinoihin. Tämän vuoksi on suositeltavaa antaa yhdistetyt säännöt, joilla puututaan sekä sisäpiirikauppoihin että markkinoiden manipulointiin. Yhdellä direktiivillä varmistetaan, että vastuunjakoa, soveltamista ja yhteistyötä koskevat puitteet ovat samat kaikkialla yhteisössä.(13) Sisäpiirikauppoja koskevien säännösten ja määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä marraskuuta 1989 annettu neuvoston direktiivi 89/592/ETY annettiin yli vuosikymmen sitten(6). Koska rahoitusmarkkinat ja yhteisön lainsäädäntö ovat muuttuneet tämän jälkeen, direktiivi olisi nyt korvattava, jotta varmistetaan yhdenmukaisuus markkinoiden manipuloinnin estämistä koskevan lainsäädännön kanssa. Uusi direktiivi on tarpeen myös, jotta estetään yhteisön lainsäädännön aukot, joita voitaisiin käyttää laittomaan menettelyyn ja jotka vähentäisivät yleistä luottamusta ja näin ollen heikentäisivät markkinoiden häiriötöntä toimintaa.(14) Tällä direktiivillä vastataan 11 päivänä syyskuuta 2001 tapahtuneiden terroritekojen vuoksi jäsenvaltioiden ilmaisemaan huoleen siitä, miten terroritoiminnan rahoittamista voidaan torjua.(15) Sisäpiirikaupat ja markkinoiden manipulointi estävät markkinoiden täydellisen ja asianmukaisen läpinäkyvyyden, joka on ennakkoehto kaikkien talouden toimijoiden kaupankäynnille yhdentyneillä rahoitusmarkkinoilla.(16) Sisäpiiritietoa on julkistamaton ja luonteeltaan täsmällinen tieto, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan rahoitusvälineen liikkeeseenlaskijaan tai yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen. Tietoa, jolla voisi olla huomattava vaikutus säänneltyjen markkinoiden hintojen kehitykseen ja muodostumiseen, voidaan pitää tietona, joka epäsuorasti liittyy yhteen tai useampaan rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskijaan tai yhteen tai useampaan niihin liittyvään rahoitusjohdannaiseen.(17) Sisäpiirikauppojen osalta on otettava huomioon tapaukset, joissa sisäpiiritiedon lähteenä ei ole ammatti tai tehtävä vaan rikollinen toiminta, jonka valmistelulla tai täytäntöönpanolla voisi olla huomattava vaikutus yhden tai useamman rahoitusvälineen hintoihin tai säänneltyjen markkinoiden hintojen muodostumiseen.(18) Sisäpiiritiedon käyttö voi olla rahoitusvälineiden hankkimista tai luovuttamista, vaikka kyseinen taho tietää tai sen olisi pitänyt tietää, että hallussa oleva tieto on sisäpiiritietoa. Tältä osin toimivaltaisten viranomaisten olisi harkittava, mitä kyseisissä olosuhteissa tavallinen ja järkevä henkilö tietäisi tai mitä hänen olisi pitänyt tietää. Sellaisen sisäpiiritiedon käyttämisenä ei sinänsä tulisi pitää pelkästään sitä, että sisäpiiritietoa hallussaan pitävät markkinatakaajat, vastapuolina toimimaan oikeutetut tahot tai henkilöt, joilla on lupa toteuttaa toimeksiantoja kolmansien lukuun, kahden ensin mainitun osalta, ainoastaan harjoittavat laillista rahoitusvälineiden myynti- tai ostotoimintaansa, tai viimeksi mainitun osalta, toteuttavat toimeksiannon moitteettomasti.(19) Jäsenvaltioiden olisi puututtava sisäpiirikauppaa koskevaan "front-running"-käytäntöön, mukaan lukien hyödykejohdannaisten sisäpiirikaupan "front-running" -käytäntö, jos se on tässä direktiivissä olevien määritelmien mukaan markkinoiden väärinkäyttöä.(20) Henkilö, joka ryhtyy sellaiseen liiketoimeen tai antaa sellaisen kauppaa koskevan toimeksiannon, joka on perustana markkinoiden manipuloinnille, voi pystyä osoittamaan, että hänen perusteensa ryhtyä tällaiseen liiketoimeen tai antaa tällainen kauppaa koskeva toimeksianto ovat oikeutettuja ja että liiketoimi tai toimeksianto on kyseisillä säännellyillä markkinoilla hyväksyttyjen käytäntöjen mukainen. Silti voitaisiin määrätä seuraamus, jos toimivaltainen viranomainen osoittaa, että tähän liiketoimeen tai toimeksiantoon on toinen, oikeudeton peruste.(21) Toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa ohjeistusta tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa asioissa, esimerkiksi sisäpiiritiedon määrittelemisestä hyödykejohdannaisten osalta ja markkinoiden manipuloinnin määritelmään liittyvien hyväksyttyjen markkinakäytäntöjen määritelmän soveltamisen osalta. Kyseisen ohjeistuksen olisi oltava direktiivin säännösten ja komitologiamenettelyn mukaisesti säädettyjen täytäntöönpanotoimien mukainen.(22) Jäsenvaltioiden olisi voitava valita parhaiten soveltuva tapa säännöttää niitä eri henkilöitä, jotka tuottavat tai levittävät rahoitusvälineitä tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskijoita koskevaa tutkimustietoa tai tuottavat tai jakavat muuta sijoitusstrategioiden suosittamiseen tai ehdottamiseen liittyvää tietoa, mukaan lukien asianmukaiset itsesääntelyjärjestelmät, ja valittu tapa on ilmoitettava komissiolle.(23) Sisäpiiritietojen ilmoittamisessa Internet-sivuilla tapahtuvan julkaisemisen kautta olisi noudatettava henkilötietojen siirtoa kolmansiin maihin koskevia sääntöjä, sellaisina kuin niistä on säädetty yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY(7).(24) Tietojen viivytyksetön ja tasapuolinen julkistaminen vahvistaa markkinoiden luotettavuutta. Jos sitä vastoin liikkeeseenlaskijat ilmaisevat tietoja valikoivasti, se voi johtaa siihen, että sijoittajien luottamus rahoitusmarkkinoiden luotettavuuteen heikkenee. Ammattimaisten talouden toimijoiden on edistettävä markkinoiden luotettavuutta eri keinoin. Näihin toimiin voisivat kuulua esimerkiksi harmaiden listojen ("grey lists") laatiminen, kaupankäynnin salliminen tietyille henkilöstöryhmille tiettynä ajanjaksona ("window trading"), sisäisten menettelysääntöjen soveltaminen ja kiinanmuurien ("Chinese walls") perustaminen. Tällaisilla ehkäisevillä toimilla voidaan myötävaikuttaa markkinoiden väärinkäytön estämiseen ainoastaan, jos ne pannaan täytäntöön päättäväisesti ja jos niitä valvotaan moitteettomasti. Asianmukainen täytäntöönpanon valvonta edellyttäisi esimerkiksi valvontahenkilöiden nimittämistä asianosaisiin tahoihin ja riippumattomien tarkastajien suorittamia säännöllisiä tarkastuksia.(25) Nykyaikaisten tiedotusmenetelmien avulla rahoitusalan ammattilaisilla ja yksittäisillä sijoittajilla on tasapuolisemmat mahdollisuudet saada rahoitusalan tietoja, mutta ne myös lisäävät väärien tai harhaanjohtavien tietojen levittämisen vaaraa.(26) Liikkeeseenlaskijan johtohenkilöiden ja tarvittaessa näiden lähipiiriin kuuluvien henkilöiden liiketoimien avoimuuden lisäämisellä on markkinoiden väärinkäyttöä ennalta ehkäisevä vaikutus. Kyseisten liiketoimien julkistaminen ainakin yksittäin voi olla myös arvokas tietolähde investoijille.(27) Markkinoiden toimijoiden olisi edistettävä markkinoiden väärinkäytön estämistä ja toteutettava rakenteellisia toimenpiteitä markkinoiden manipulointikäytäntöjen estämiseksi ja havaitsemiseksi. Näihin toimenpiteisiin voi kuulua vaatimuksia liiketoimien avoimuudesta, hintasääntelysopimusten täydellisestä julkisuudesta, tasapuolisesta tarjousten täsmäysjärjestelmästä, epätyypillisten tarjousten tehokkaan valvontajärjestelmän käyttöönotosta, riittävän vankkojen viitehintojen määräämisjärjestelmästä rahoitusvälineitä varten sekä liiketoimen keskeyttämiseen liittyvien sääntöjen selkeydestä.(28) Jäsenvaltioiden on tulkittava tätä direktiiviä ja pantava se täytäntöön tehokasta sääntelyä koskevien vaatimusten mukaisesti suojellakseen äänioikeuden yhtiössä antavien (tai oikeuksien käytön tai vaihdon kautta tällaisen äänioikeuden antavien) siirtokelpoisten arvopapereiden haltijoiden etuja, kun yhtiöstä on tehty julkinen ostotarjous tai kun on esitetty muu yhtiöön kohdistuva määräysvallan muutosta koskeva ehdotus. Tämä direktiivi ei millään tavoin estä jäsenvaltiota ottamasta käyttöön tai toteuttamasta sellaisia toimenpiteitä, joita se pitää näihin tarkoituksiin soveltuvina.(29) Toista yhtiötä koskeviin sisäpiiritietoihin pääsemistä ja tämän tiedon käyttämistä julkisten ostotarjousten yhteydessä määräysvallan hankkimiseksi kyseisessä yhtiössä tai sulauttamista koskevan ehdotuksen tekemiseksi ei tulisi pitää sisäpiirikauppana.(30) Koska rahoitusvälineiden hankinta tai luovutus välttämättä edellyttää tällaiseen liiketoimeen ryhtyvältä etukäteen tehtyä hankinta- tai luovutuspäätöstä, kyseisen hankinnan tai luovutuksen toteuttamista ei pitäisi sinänsä pitää sisäpiiritiedon käyttämisenä.(31) Julkisesti saatavilla olevien tietojen perusteella tehtyjä tutkimuksia ja arvioita ei pitäisi pitää sisäpiiritietona, minkä vuoksi tällaisten arvioiden perusteella toteutettuja liiketoimiakaan ei pitäisi pitää tässä direktiivissä tarkoitettuina sisäpiirikauppoina.(32) Jäsenvaltioiden, Euroopan keskuspankkijärjestelmän, kansallisten keskuspankkien ja tähän tehtävään virallisesti määrättyjen muiden elinten tai niiden puolesta toimivien henkilöiden toimintaa rahapolitiikan, valuuttakurssipolitiikan tai julkisen velan hoitamiseksi ei pitäisi rajoittaa.(33) Rahoitusvälineiden vakauttaminen tai kaupankäynti omilla osakkeilla takaisinosto-ohjelmien mukaisesti voi joissain tilanteissa olla taloudellisista syistä oikeutettua, eikä sitä sen vuoksi tulisi sellaisenaan pitää markkinoiden väärinkäyttönä. Käytännön ohjeiden antamiseksi olisi luotava yhteiset normit.(34) Rahoitusmarkkinoiden alan laajentuminen, nopeat muutokset ja uudet tuotteet ja uusi kehitys edellyttävät tämän direktiivin laaja-alaista soveltamista rahoitusvälineisiin ja niihin liittyvään tekniikkaan yhteisön rahoitusmarkkinoiden luotettavuuden takaamiseksi.(35) Yhtäläisten toimintaedellytysten luominen yhteisön rahoitusmarkkinoilla edellyttää direktiivin soveltamisalaan kuuluvien säännösten maantieteellisesti laajaa soveltamista. Sellaisten johdannaisinstrumenttien osalta, joita ei ole otettu viralliselle listalle mutta jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan, kullakin jäsenvaltiolla pitäisi olla toimivalta määrätä seuraamuksia sellaisia johdannaisen kohteena olevia rahoitusvälineitä koskevista liiketoimista sen omalla alueella tai sen ulkopuolella, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi sen alueella olevilla tai toimivilla säännellyillä markkinoilla tai joista on tehty sellaisilla säännellyillä markkinoilla viralliselle listalle ottamista koskeva hakemus. Kullakin jäsenvaltiolla on myös oltava valtuudet määrätä seuraamuksia alueellaan toteutetuista liiketoimista, jotka liittyvät jäsenvaltiossa sijaitsevilla säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettuihin, johdannaisen kohteena oleviin rahoitusvälineisiin tai joita koskeva pyyntö kaupankäynnin kohteeksi ottamisesta tällaisilla säännellyillä markkinoilla on esitetty.(36) Se, että jäsenvaltioissa on erilaisia ja eri vastuualueita hoitavia toimivaltaisia viranomaisia, saattaa aiheuttaa sekaannusta talouden toimijoiden piirissä. Jokaisessa jäsenvaltiossa olisi nimettävä yksi toimivaltainen viranomainen, joka ottaisi kantaakseen ainakin lopullisen vastuun tämän direktiivin mukaisesti annettujen säännösten noudattamisen valvonnasta sekä kansainvälisestä yhteistyöstä. Tämä viranomainen olisi luonteeltaan hallinnollinen, mikä takaa riippumattomuuden talouden toimijoista ja estää eturistiriidat. Jäsenvaltioiden olisi kansallisen lainsäädännön mukaisesti varmistettava toimivaltaisen viranomaisen asianmukainen rahoitus. Tällä viranomaisella olisi oltava asianmukaiset kuulemisjärjestelyt kansalliseen lainsäädäntöön mahdollisesti tehtäviä muutoksia varten, kuten neuvoa-antava komitea, joka koostuu liikkeeseenlaskijoiden, rahoituspalvelujen tarjoajien sekä kuluttajien edustajista, jotta se olisi tietoinen näiden näkemyksistä ja huolenaiheista.(37) Kussakin jäsenvaltiossa toimivaltaisen viranomaisen käytössä oleva yhteisesti sovittu tehokkaiden keinojen ja valtuuksien vähimmäisvälineistö takaa valvonnan tehokkuuden. Markkinoilla toimivien yritysten ja kaikkien talouden toimijoiden olisi osaltaan omalla tasollaan edistettävä markkinoiden luotettavuutta. Tässä mielessä se, että nimetään markkinoiden väärinkäytösasioita varten yksi ainoa toimivaltainen viranomainen, ei sulje pois yhteistoimintayhteyksiä viranomaisen ja markkinoilla toimivien yritysten välillä tai sitä, että viranomainen omalla vastuullaan antaa markkinoilla toimiville yrityksille tämän direktiivin nojalla annettujen säännösten noudattamisen tehokkaan valvonnan takaamiseksi.(38) Sen varmistamiseksi, että yhteisön puitteet markkinoiden väärinkäytön torjumiseksi ovat riittävät, tässä direktiivissä säädettyjen kieltojen tai vaatimusten rikkominen on viipymättä saatava selville, ja siitä on määrättävä seuraamukset. Tämän vuoksi seuraamusten olisi oltava riittävän varoittavia ja oikeassa suhteessa rikkomuksen vakavuuteen ja saavutettuun hyötyyn, ja niitä olisi sovellettava yhdenmukaisella tavalla.(39) Määriteltäessä hallinnollisia toimenpiteitä ja seuraamuksia jäsenvaltioiden olisi pidettävä mielessä, että niiden säännösten on oltava tietyssä määrin yhdenmukaisia eri jäsenvaltioissa.(40) Rajat ylittävän toiminnan lisääntyminen edellyttää parempaa yhteistyötä ja kattavaa säännöstöä toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tietojenvaihtoa varten. Valvonnan ja tutkintavaltuuksien organisointi kussakin jäsenvaltiossa ei saisi estää toimivaltaisten kansallisten viranomaisten välistä yhteistyötä.(41) Koska suunnitellun toiminnan tavoitetta eli sisäpiirikauppoina ja markkinoiden manipulointina tapahtuvan markkinoiden väärinkäytön estämistä ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan suunniteltujen toimenpiteiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.(42) Tekninen opastus ja täytäntöönpanotoimenpiteet voivat ajoittain olla tarpeen tässä direktiivissä vahvistettujen sääntöjen osalta rahoitusmarkkinoilla tapahtuvan uuden kehityksen ottamiseksi huomioon. Komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä täytäntöönpanotoimenpiteitä, edellyttäen että niillä tässä direktiivissä määritettyjen periaatteiden mukaisesti ei muuteta tämän direktiivin ja komission säädösten olennaisia osia, komission kuultua komission päätöksellä 2001/528/EY(8) perustettua Euroopan arvopaperikomiteaa.(43) Komission olisi tämän direktiivin mukaisesti täytäntöönpanovaltuuksiaan käyttäessään noudatettava seuraavia periaatteita:- on säilytettävä sijoittajien luottamus rahoitusmarkkinoihin edistämällä rahoitusmarkkinoiden avoimuutta,- sijoittajille on tarjottava laaja kirjo kilpailevia sijoituskohteita ja niiden olosuhteita varten räätälöity julkistamisen ja suojelun taso,- on varmistettava, että riippumattomat sääntelyviranomaiset soveltavat sääntöjä johdonmukaisesti, erityisesti talousrikollisuuden torjumiseksi,- on toimittava erittäin avoimesti ja kuultava kaikkia markkinoihin osallistujia sekä Euroopan parlamenttia ja neuvostoa,- on rohkaistava innovaatioihin rahoitusmarkkinoilla, jotta taataan niiden dynaamisuus ja tehokkuus,- on varmistettava markkinoiden eheys rahoitusta koskevia innovaatioita tiiviisti seuraamalla ja niihin reagoimalla,- on vähennettävä pääoman kustannuksia ja parannettava sen saatavuutta,- on saatettava tasapainoon markkinoihin osallistujille (pk-yritykset ja piensijoittajat mukaan luettuina) aiheutuvat kustannukset ja hyöty kaikissa täytäntöönpanotoimenpiteissä,- on edistettävä EU:n rahoitusmarkkinoiden kansainvälistä kilpailukykyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta hyvin tarpeellista kansainvälisen yhteistyön laajentamista,- on taattava yhtäläiset ehdot kaikille markkinaosapuolille vahvistamalla EU-säännöksiä aina tarvittaessa,- on kunnioitettava kansallisten markkinoiden välisiä eroja silloin, kun ne eivät haittaa yhtenäismarkkinoiden yhtenäisyyttä,- on varmistettava yhdenmukaisuus muun tätä alaa koskevan EU:n lainsäädännön kanssa, koska tiedon epätasapainoisuus ja avoimuuden puute saattavat vaarantaa markkinoiden toiminnan ja ennen kaikkea aiheuttaa vahinkoa kuluttajille ja piensijoittajille.(44) Tämä direktiivi ei loukkaa perusoikeuksia ja noudattaa erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja etenkin sen 11 artiklassa ja Euroopan ihmisoikeusyleissopimuksen 10 artiklassa tunnustettuja periaatteita. Tässä suhteessa tämä direktiivi ei millään tavoin estä jäsenvaltioita soveltamasta niitä valtiosääntöönsä sisältyviä säännöksiä, jotka koskevat painovapautta ja tiedotusvälineiden ilmaisuvapautta,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTässä direktiivissä tarkoitetaan:1) "sisäpiiritiedolla" luonteeltaan täsmällistä ja julkistamatonta tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskijaan taikka yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, todennäköisesti olisi huomattava vaikutus kyseisten rahoitusvälineiden hintoihin tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten hintaan.Hyödykejohdannaisten osalta "sisäpiiritiedolla" tarkoitetaan julkistamatonta luonteeltaan täsmällistä tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan tällaiseen johdannaiseen ja jota niiden markkinoiden käyttäjät, joilla näillä johdannaisilla käydään kauppaa, odottaisivat saavansa kyseisten markkinoiden hyväksyttyjen markkinatapojen mukaisesti.Niiden henkilöiden osalta, joiden tehtävänä on rahoitusvälineitä koskevien toimeksiantojen toteuttaminen, "sisäpiiritiedolla" tarkoitetaan myös asiakkaan antamaa ja asiakkaalle toteutettavana olevaa toimeksiantoa koskevaa luonteeltaan tarkkaa tietoa, joka liittyy suoraan tai välillisesti yhteen tai useampaan rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskijaan taikka yhteen tai useampaan rahoitusvälineeseen ja jolla, jos se julkistettaisiin, todennäköisesti olisi huomattava vaikutus kyseisten rahoitusvälineiden tai niihin liittyvien rahoitusjohdannaisten hintaan.2) "markkinoiden manipuloinnilla"a) sellaisia liiketoimia tai kauppaa koskevia toimeksiantoja:- jotka antavat tai todennäköisesti antaisivat vääriä tai harhaanjohtavia viestejä rahoitusvälineiden tarjonnasta, kysynnästä tai hinnasta, taikka- joilla yksi tai useampi yhteistyössä toimiva henkilö varmistaa yhden tai useamman rahoitusvälineen hinnan epätavalliselle tai keinotekoiselle tasolle,jollei liiketoimien toteuttaja tai toimeksiantojen antaja osoita, että hänen perusteensa tehdä kyseisiä liiketoimia tai toimeksiantoja on oikeutettu ja että liiketoimet ja toimeksiannot ovat kyseisten säänneltyjen markkinoiden hyväksyttyjen markkinatapojen mukaisia;b) sellaisia liiketoimia tai kauppaa koskevia toimeksiantoja, joissa käytetään kuvitteellisia keinoja taikka muunlaista vilpillistä menettelyä tai järjestelyä;c) tiedon levittämistä tiedotusvälineissä, mukaan lukien Internet, tai muulla tavoin, joka antaa tai saattaa antaa vääriä tai harhaanjohtavia viestejä rahoitusvälineistä mukaan lukien huhujen ja väärien tai harhaanjohtavien uutisten levittäminen, kun tiedon levittäjä tiesi tai hänen olisi pitänyt tietää, että tieto oli väärä tai harhaanjohtava. Journalistien osalta, silloin kun he toimivat ammattitehtävissä, tällaisen tiedonlevityksen arvioinnissa on otettava huomioon heidän ammattikuntansa säännöt, jolleivät kyseiset henkilöt saa joko suoraan tai epäsuorasti etua tai hyötyä kyseessä olevan tiedon levittämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan soveltamista.Edellä a, b ja c alakohdassa mainitusta perusmääritelmästä on johdettu erityisesti seuraavat esimerkit:- yhden tai useamman yhteistyössä toimivan henkilön toimia määräävän asemansa varmistamiseksi rahoitusvälineiden tarjonnassa tai kysynnässä siten, että se suoraan tai välillisesti johtaa osto- tai myyntihintojen tai muiden, kohtuuttomien kaupankäynninehtojen määräytymiseen,- markkinoiden sulkeutuessa tapahtuvaa rahoitusvälineiden ostamista tai myymistä siten, että johdetaan harhaan sijoittajia, jotka toimivat kyseisen hinnan perusteella,- tilapäistä tai säännöllistä (perinteisten tai sähköisten) tiedotusvälineiden hyödyntämistä antamalla lausuntoja rahoitusvälineestä (tai epäsuorasti sen liikkeeseenlaskijasta) sen jälkeen, kun on tehty tätä rahoitusvälinettä koskevia osto- tai myyntisitoumuksia, ja tämän rahoitusvälineen hintaa koskevien lausuntojen vaikutuksesta hyötymistä, ilman että tästä eturistiriidasta on samalla asianmukaisesti ja tehokkaasti ilmoitettu yleisölle.Markkinoiden manipuloinnin määritelmiä on jatkossa muutettava ja laajennettava siten, että se kattaa myös uudet markkinoiden manipuloinnin tunnusmerkit täyttävät käyttäytymismallit;3) "rahoitusvälineellä":- sijoituspalveluista arvopaperimarkkinoilla 10 päivänä toukokuuta 1993 annetussa neuvoston direktiivissä 93/22/ETY(9) määriteltyjä arvopapereita,- osuuksia yhteissijoitusyrityksissä,- rahamarkkinavälineitä,- rahoitusfutuurisopimuksia, mukaan lukien vastaavat käteisselvitysinstrumentit;- korkotermiinejä,- koron-, valuutan- tai osakkeiden vaihtosopimuksia,- mainittuihin ryhmiin kuuluvien instrumenttien, mukaan lukien vastaavat käteisselvitysinstrumentit, hankkimista tai niiden luovuttamista koskevia optioita. Tähän ryhmään kuuluvat erityisesti valuutta- ja korko-optiot,- hyödykejohdannaisia,- kaikkia muita välineitä, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi jäsenvaltiossa sijaitsevilla säännellyillä markkinoilla tai joista on esitetty pyyntö kaupankäynnin kohteeksi ottamisesta kyseisillä markkinoilla;4) "säännellyillä markkinoilla" direktiivin 93/22/ETY 1 artiklan 13 kohdassa määriteltyjä markkinoita;5) "hyväksytyillä markkinatavoilla" käytäntöjä, joita voidaan kohtuudella olettaa olevan yksillä tai useammilla rahoitusmarkkinoilla ja jotka toimivaltainen viranomainen hyväksyy komission 17 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen hyväksymien suuntaviivojen mukaisesti;6) "henkilöllä" luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä;7) "toimivaltaisella viranomaisella" 11 artiklan mukaisesti nimettyä toimivaltaista viranomaista;Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden kehitys ja varmistaa direktiivin yhdenmukainen soveltaminen yhteisössä, komissio hyväksyy 17 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa koskevat täytäntöönpanotoimet.2 artikla1. Jäsenvaltioiden on kiellettävä toisessa alakohdassa tarkoitettuja henkilöitä, joilla on hallussaan sisäpiiritietoa, käyttämästä kyseistä tietoa hankkimalla tai luovuttamalla tai yrittämällä hankkia tai luovuttaa omaan tai toisen lukuun suoraan tai välillisesti rahoitusvälineitä, joita kyseinen tieto koskee.Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan kaikkiin henkilöihin, joilla on hallussaan kyseinen tieto:a) liikkeeseenlaskijan hallinto-, johto- tai valvontaelimen jäsenyyden perusteella; taib) liikkeeseenlaskijan pääomaan osallisuutensa perusteella; taic) työhönsä, ammattiinsa tai tehtäviinsä liittyvän tiedonsaantimahdollisuuden perusteella; taikkad) rikollisen toiminnan kautta hankittuna.2. Jos 1 kohdassa tarkoitettu henkilö on oikeushenkilö, kyseisessä kohdassa säädetty kielto koskee myös niitä luonnollisia henkilöitä, jotka osallistuvat päätökseen toteuttaa kyseinen kauppa kyseisen oikeushenkilön lukuun.3. Tätä artiklaa ei sovelleta liiketoimiin, jotka on tehty erääntyneen rahoitusvälineiden hankinta- tai luovutusvelvoitteen täyttämiseksi, kun tämä velvoite johtuu sopimuksesta, joka tehtiin ennen kuin asianomaisella oli sisäpiiritietoa hallussaan.3 artiklaJäsenvaltioiden on kiellettävä 2 artiklassa säädetyssä kiellossa tarkoitettuja henkilöitä:a) ilmaisemasta kyseistä sisäpiiritietoa toiselle henkilölle, jollei tämä tapahdu osana kyseisen henkilön työn, ammatin tai tehtävien tavanomaista suorittamista;b) sisäpiiritiedon perusteella suosittelemasta toiselle sellaisten rahoitusvälineiden hankkimista tai luovuttamista tai houkuttelemasta tätä hankkimaan tai luovuttamaan sellaisia rahoitusvälineitä, joihin kyseinen tieto liittyy.4 artiklaJäsenvaltioiden on huolehdittava siitä, että 2 ja 3 artikla koskevat myös muita kuin kyseisissä artikloissa tarkoitettuja henkilöitä, joilla on hallussaan sisäpiiritietoa, jos kyseinen henkilö tietää tai hänen olisi pitänyt tietää tiedon olevan sisäpiiritietoa.5 artiklaJäsenvaltioiden on kiellettävä ketään manipuloimasta markkinoita.6 artikla1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskijat julkistavat kyseisiä liikkeeseenlaskijoita välittömästi koskevan sisäpiiritiedon mahdollisimman nopeasti.Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liikkeeseenlaskijat ilmoittavat Internet-sivuillaan riittävän pitkään kaikki sisäpiiritiedot, jotka niiden on julkistettava, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellisen alakohdan säännösten noudattamiseksi mahdollisesti toteutettavia toimenpiteitä.2. Liikkeeseenlaskija voi omalla vastuullaan lykätä 1 kohdassa tarkoitetun sisäpiiritiedon julkistamista ollakseen vaarantamatta oikeutettuja etujaan, jos tiedon julkistamatta jättäminen ei todennäköisesti johda yleisöä harhaan ja liikkeeseenlaskija pystyy takaamaan kyseisen tiedon säilymisen luottamuksellisena. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että liikkeeseenlaskijan on viipymättä ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle päätöksestä lykätä sisäpiiritiedon julkistamista.3. Jäsenvaltioiden on vaadittava, että aina, kun liikkeeseenlaskija tai sen puolesta tai lukuun toimiva henkilö ilmaisee sisäpiiritiedon sivulliselle osana tavanomaisen työnsä, ammattinsa tai tehtäviensä suorittamista 3 artiklan a alakohdan mukaisesti, sen on myös julkistettava kyseinen tieto täydellisesti ja tehokkaasti; samanaikaisesti, jos ilmaiseminen on tarkoituksellista, viipymättä, jos ilmaiseminen on tahatonta.Ensimmäisen alakohdan säännöksiä ei sovelleta, jos tiedon saavaa henkilöä koskee luottamuksellisen tiedon salassapitovelvollisuus, riippumatta siitä, perustuuko tämä velvoite lakiin, sääntöihin, yhtiöjärjestykseen vai sopimukseen.Jäsenvaltioiden on vaadittava, että liikkeeseenlaskijat ja niiden puolesta tai lukuun toimivat henkilöt laativat luettelon henkilöistä, jotka työskentelevät niille joko työsopimuksen perusteella tai muuten ja jotka voivat saada sisäpiiritietoja. Liikkeeseenlaskijat ja niiden puolesta tai lukuun toimivat henkilöt päivittävät kyseisen luettelon säännöllisesti ja toimittavat sen toimivaltaiselle viranomaiselle aina tämän sitä pyytäessä.4. Liikkeeseenlaskijoiden johtohenkilöiden ja tarvittaessa näiden lähipiiriin kuuluvien henkilöiden on ainakin ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kaikki omaan lukuunsa tekemänsä liiketoimet, jotka koskevat kyseisen liikkeeseenlaskijan osakkeita tai niihin liittyviä rahoitusjohdannaisia tai muita rahoitusvälineitä. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseisiä liiketoimia koskevat tiedot ovat helposti ja mahdollisimman nopeasti kaikkien saatavilla ainakin yksittäin.5. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että on olemassa asianmukainen sääntely, jonka mukaan henkilöt, jotka tuottavat tai levittävät rahoitusvälineitä tai rahoitusvälineiden liikkeeseenlaskijoita koskevaa tutkimustietoa tai tuottavat tai jakavat muuta sijoitusstrategioiden suosittamiseen tai ehdottamiseen liittyvää tietoa, joka on tarkoitettu jakelukanaville tai yleisölle, pyrkivät kohtuudella varmistamaan, että tieto esitetään asianmukaisesti, ja ilmoittavat kyseisen tiedon kohteena oleviin rahoitusvälineisiin liittyvät etunsa tai eturistiriidat. Nämä säännöt on ilmoitettava komissiolle.6. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että markkinoiden toimijat toteuttavat rakenteellisia toimenpiteitä markkinoiden manipulointikäytäntöjen estämiseksi ja havaitsemiseksi.7. Toimivaltainen viranomainen voi 1-5 kohdan noudattamisen varmistamiseksi toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että yleisölle on tiedotettu asianmukaisesti.8. Julkisten elinten, jotka levittävät sellaisia tilastoja, joilla voi olla huomattava vaikutus rahoitusmarkkinoihin, on levitettävä tilastoja oikeudenmukaisella ja avoimella tavalla.9. Jäsenvaltioiden on vaadittava, että henkilö, joka ammattinsa puolesta järjestää liiketoimia rahoitusvälineillä, ilmoittaa viipymättä toimivaltaiselle viranomaiselle, jos hänellä on aihetta epäillä, että liiketoimi saattaa olla sisäpiiririkkomus tai markkinoiden manipulointia.10. Jotta voidaan ottaa huomioon rahoitusmarkkinoiden tekninen kehitys ja varmistaa direktiivin yhtenäinen soveltaminen, komissio hyväksyy 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen seuraavia seikkoja koskevia täytäntöönpanotoimia:- 1 ja 3 kohdassa tarkoitettua sisäpiiritiedon asianmukaista julkistamista koskevat tekniset yksityiskohtaiset säännöt,- 2 kohdassa tarkoitettua sisäpiiritiedon julkistamisen lykkäämistä koskevat tekniset yksityiskohtaiset säännöt,- tekniset yksityiskohtaiset säännöt 2 kohdan toisen virkkeen täytäntöönpanoa koskevan yhteisen lähestymistavan puolesta,- edellytykset, joiden mukaan liikkeeseenlaskijat tai niiden puolesta toimivat tahot laativat 3 kohdassa tarkoitetun luettelon henkilöistä, jotka työskentelevät niille ja jotka voivat saada sisäpiiritietoja, ja tämän luettelon ajantasaistamista koskevat edellytykset,- henkilöryhmät, joita 4 kohdassa tarkoitettu ilmoitusvelvollisuus koskee, sekä ilmoitukseen velvoittavan liiketoimen ominaisuudet ja koko sekä tekniset säännöt, joita noudatetaan annettaessa ilmoitus toimivaltaiselle viranomaiselle,- 5 kohdassa tarkoitetun tutkimustiedon ja sijoitusstrategioiden suosittamiseen liittyvän muun tiedon asianmukaista esittämistä ja erityisten etujen tai eturistiriitojen ilmoittamista koskevat tekniset säännöt erikseen 5 kohdassa tarkoitettujen eri henkilöryhmien osalta. Tällaisissa säännöissä on otettava huomioon toimittajan ammattia ohjaavat säännöt, itsesääntely mukaan lukien,- tekniset säännöt, joiden mukaan 9 kohdassa tarkoitettujen henkilöiden on annettava ilmoitus toimivaltaiselle viranomaiselle.7 artiklaTätä direktiiviä ei sovelleta jäsenvaltion, Euroopan keskuspankkijärjestelmän, kansallisen keskuspankin tai tähän tehtävään virallisesti määrätyn muun toimielimen taikka niiden puolesta ja lukuun toimivan henkilön suorittamiin liiketoimiin, rahapolitiikan, valuuttakurssipolitiikan toteuttamiseksi tai julkisen velan hoitamista koskevan politiikan puitteissa. Jäsenvaltiot voivat ulottaa tämän poikkeuksen koskemaan osavaltioitaan tai vastaavia paikallisviranomaisia, kun kysymys on niiden julkisen velan hoitamisesta.8 artiklaTässä direktiivissä säädetyt kiellot eivät koske kaupankäyntiä omilla osakkeilla takaisinosto-ohjelmien mukaisesti eikä rahoitusvälineen vakauttamista, jos kyseinen liiketoimi tapahtuu 17 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen hyväksyttyjen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaisesti.9 artiklaTätä direktiiviä sovelletaan rahoitusvälineisiin, jotka on otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla vähintään yhdessä jäsenvaltiossa tai joiden osalta on tehty tällaisilla markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi ottamista koskeva hakemus, riippumatta siitä, toteutetaanko itse liiketoimi kyseisillä markkinoilla.Mitä 2, 3 ja 4 artiklassa säädetään, sovelletaan myös kaikkiin rahoitusvälineisiin, joita ei ole otettu kaupankäynnin kohteeksi säännellyillä markkinoilla jäsenvaltiossa, mutta joiden arvo on sidoksissa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuun rahoitusvälineeseen.Mitä 6 artiklan 1-3 kohdassa säädetään ei sovelleta liikkeeseenlaskijoihin, jotka eivät ole pyytäneet tai hyväksyneet rahoitusvälineidensä ottamista kaupankäynnin kohteeksi jonkin jäsenvaltion säännellyillä markkinoilla.10 artiklaKunkin jäsenvaltion on sovellettava tässä direktiivissä säädettyjä kieltoja ja vaatimuksia:a) sen alueella tai ulkopuolella tehtyihin liiketoimiin, jotka koskevat sen alueella sijaitsevilla tai toimivilla säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettuja rahoitusvälineitä tai rahoitusvälineitä, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi tällaisilla markkinoilla on haettu;b) sen alueella tehtyihin liiketoimiin, jotka koskevat jossakin jäsenvaltiossa olevilla säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettuja rahoitusvälineitä tai rahoitusvälineitä, joiden ottamista kaupankäynnin kohteeksi tällaisilla markkinoilla on haettu.11 artiklaKunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi ainoa hallintoviranomainen, jolla on toimivalta varmistaa, että tämän direktiivin mukaisesti hyväksyttyjä säännöksiä sovelletaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta oikeusviranomaisten toimivaltaa.Jäsenvaltioiden on perustettava markkinatoimijoiden kanssa tehokkaita neuvoa-antavia järjestelyjä ja menettelyjä, jotka koskevat mahdollisia muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön. Näihin järjestelyihin voi kuulua kuhunkin toimivaltaiseen viranomaiseen perustettavia neuvoa-antavia komiteoita, joissa olisi oltava edustettuina mahdollisimman hyvin eri markkinatoimijat, niin liikkeeseenlaskijat, rahoituspalvelujen tarjoajat kuin kuluttajat.12 artikla1. Toimivaltaiselle viranomaiselle on annettava kaikki valvonta- ja tutkintavaltuudet, jotka ovat tarpeen sen tehtävien hoitamiseksi. Se käyttää tällaisia valtuuksiaa) suoraan; taib) yhdessä muiden viranomaisten kanssa tai markkinoilla toimivien yritysten kanssa; taic) omalla vastuullaan antamalla valtuudet tällaisille viranomaisille tai markkinoilla toimiville yrityksille; taikkad) saattamalla asian toimivaltaisten oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja valtuuksia käytetään kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja niihin kuuluu vähintään oikeus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 6 artiklan 7 kohdan soveltamista:a) saada tutustua kaikkiin asiakirjoihin niiden muodosta riippumatta ja saada jäljennös niistä;b) vaatia tietoja kaikilta henkilöiltä, myös niiltä, jotka osallistuvat toimeksiantojen lähettämiseen tai asianomaisten liiketoimien toteuttamiseen, sekä heidän päämiehiltään, ja tarvittaessa kutsua henkilö kuultavaksi;c) tehdä tarkastuksia paikalla;d) vaatia olemassa olevia tallenteita puheluista ja tietoliikenteestä;e) vaatia sellaisesta käytännöstä luopumista, joka on ristiriidassa tämän direktiivin nojalla annettujen säännösten kanssa;f) keskeyttää kaupankäynti kyseisillä rahoitusvälineillä;g) vaatia omaisuuden jäädyttämistä ja/tai takavarikoimista;h) vaatia ammattitoiminnan väliaikaista kieltämistä.3. Tällä artiklalla ei rajoiteta salassapitovelvollisuutta koskevien kansallisten säännösten soveltamista.13 artiklaSalassapitovelvollisuutta sovelletaan kaikkiin, jotka työskentelevät tai ovat työskennelleet toimivaltaisen viranomaisen tai sellaisten muiden viranomaisten tai markkinoilla toimivien yritysten palveluksessa, joille toimivaltainen viranomainen on siirtänyt valtuuksiaan, myös toimivaltaisen viranomaisen määräämiin tilintarkastajiin ja asiantuntijoihin. Salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvaa tietoa ei saa ilmaista toiselle henkilölle eikä viranomaiselle, ellei laissa toisin säädetä.14 artikla1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jollei tämän direktiivin nojalla annettuja säännöksiä noudateta, tästä vastuussa olevien henkilöiden suhteen voidaan niiden kansallisen lainsäädännön mukaisesti toteuttaa aiheellisia hallinnollisia toimenpiteitä tai määrätä hallinnollisia seuraamuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeutta määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiset toimenpiteet ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.2. Komissio laatii 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti suuntaa-antavan luettelon 1 kohdassa tarkoitetuista hallinnollisista toimenpiteistä ja seuraamuksista.3. Jäsenvaltioiden on määriteltävä seuraamukset, joita sovelletaan, jos 12 artiklassa tarkoitetussa tutkimuksessa kieltäydytään yhteistyöstä.4. Jäsenvaltioiden on määrättävä, että toimivaltainen viranomainen voi julkistaa jokaisen toimenpiteen tai seuraamuksen, joka määrätään tämän direktiivin nojalla annettujen säännösten rikkomisesta, jollei julkistaminen vaaranna vakavasti rahoitusmarkkinoita tai aiheuta kohtuutonta vahinkoa osapuolille.15 artiklaJäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaisen viranomaisen tekemiin päätöksiin voidaan hakea muutosta tuomioistuimessa.16 artikla1. Toimivaltaisten viranomaisten on toimittava yhteistyössä keskenään, kun se on heidän tehtäviensä suorittamiseksi tarpeen, käyttäen siihen kaikkia joko tässä direktiivissä tai kansallisessa lainsäädännössä säädettyjä valtuuksiaan. Toimivaltaisten viranomaisten on avustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia. Niiden on erityisesti vaihdettava tietoja ja harjoitettava yhteistyötä tutkintatoiminnassaan.2. Toimivaltaisten viranomaisten on pyynnöstä välittömästi toimitettava 1 kohdassa tarkoitettua tarvetta varten tarvittavat tiedot. Tarvittaessa pyynnön saaneiden toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi toteutettava tarvittavat toimenpiteet kerätäkseen pyydetyt tiedot. Jos pyynnön kohteena oleva toimivaltainen viranomainen ei pysty toimittamaan pyydettyjä tietoja välittömästi, sen on ilmoitettava pyynnön esittäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle syyt tähän. Näin toimitettuja tietoja koskee salassapitovelvollisuus, jota sovelletaan tiedot vastaanottavien toimivaltaisten viranomaisten palveluksessa oleviin tai aiemmin olleisiin henkilöihin.Toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltäytyä toimittamasta pyydettyjä tietoja, jos:- tietojen antaminen voisi vaikuttaa haitallisesti pyynnön saaneen jäsenvaltion täysivaltaisuuteen, turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen,- pyynnön tarkoittamia toimia ja henkilöitä koskeva oikeudenkäynti on pantu vireille pyynnön saaneessa jäsenvaltiossa,- pyynnön saaneessa jäsenvaltiossa on jo annettu näitä henkilöitä ja näitä tekoja koskeva lainvoimainen tuomio.Tällöin niiden on ilmoitettava asiasta pyynnön esittäneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja toimitettava mahdollisimman yksityiskohtaisia tietoja kyseisestä oikeudenkäynnistä tai tuomiosta.Toimivaltainen viranomainen, jonka tietojensaantipyyntöä ei täytetä kohtuullisessa ajassa tai jonka tietojensaantipyynnön täyttämisestä kieltäydytään, voi viedä täyttämättä jättämisen Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteaan, jossa asiasta keskustellaan nopeaan ja tehokkaaseen ratkaisuun pääsemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 226 artiklan soveltamista.Toimivaltaisilla viranomaisilla, jotka saavat 1 kohdan mukaisesti tietoja, on oikeus käyttää saamiaan tietoja ainoastaan tässä direktiivissä tarkoitettujen tehtäviensä hoitamiseen sekä näiden tehtävien hoitoon nimenomaan liittyvän hallinto- tai tuomioistuinmenettelyn yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuinmenettelyyn rikosasioissa liittyvien velvollisuuksien noudattamista. Tiedot antavan toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella tiedot vastaanottava viranomainen saa kuitenkin käyttää niitä muihinkin tarkoituksiin tai luovuttaa ne edelleen muiden valtioiden toimivaltaisille viranomaisille.3. Jos toimivaltainen viranomainen on vakuuttunut, että tämän direktiivin säännösten vastaisia tekoja harjoitetaan tai on harjoitettu toisen jäsenvaltion alueella tai että teot vaikuttavat toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevilla säännellyillä markkinoilla kaupattuihin rahoitusvälineisiin, sen on ilmoitettava tästä toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisimman selkeällä tavalla. Toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava aiheelliset toimenpiteet. Sen on ilmoitettava asiasta ilmoittaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle lopputuloksesta ja mahdollisuuksien mukaisesti myös merkittävistä tapahtumista ennen tätä. Tällä kohdalla ei rajoiteta tiedot välittäneen toimivaltaisen viranomaisen valtuuksia. Eri jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joilla on toimivalta 10 artiklassa tarkoitetuissa asioissa, kuulevat toisiaan ehdotetuista seurantatoimista.4. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi pyytää, että toisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen suorittaa alueellaan tutkimuksen.Se voi lisäksi pyytää, että sen oman henkilöstön jäsen saa olla läsnä kyseisen toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen henkilöstön suorittaessa tutkimusta.Tutkimus tapahtuu kuitenkin koko ajan sen jäsenvaltion kokonaisvalvonnassa, jonka alueella se suoritetaan.Toimivaltaiset viranomaiset voivat kieltäytyä suorittamasta tämän kohdan ensimmäisessä alakohdassa säädettyä tutkimusta tai sallimasta toisessa alakohdassa säädettyä toisen jäsenvaltion henkilöstön läsnäoloa sen henkilöstön suorittamien tutkimusten aikana, jos tällainen tutkimus voisi vaikuttaa haitallisesti pyynnön saaneen valtion täysivaltaisuuteen, turvallisuuteen tai yleiseen järjestykseen taikka jos pyynnön tarkoittamia toimia ja henkilöitä koskeva oikeudenkäynti on pantu vireille pyynnön saaneessa valtiossa tai jos pyynnön saaneessa valtiossa on jo annettu näitä henkilöitä ja näitä tekoja koskeva lainvoimainen tuomio. Tällöin näiden viranomaisten on ilmoitettava pyynnön tehneen valtion toimivaltaiselle viranomaiselle tästä asianmukaisesti antaen mahdollisimman tarkat tiedot kyseisestä oikeudenkäynnistä tai tuomiosta.Toimivaltainen viranomainen, jonka pyyntöä tutkimuksen aloittamisesta tai oman henkilöstönsä läsnäolosta toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen tutkimuksissa ei täytetä kohtuullisessa ajassa tai jonka pyynnön täyttämisestä kieltäydytään, voi viedä täyttämättä jättämisen Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komiteaan, jossa asiasta keskustellaan nopeaan ja tehokkaaseen ratkaisuun pääsemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 226 artiklan määräysten soveltamista.5. Komissio antaa 17 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen tässä artiklassa tarkoitettuja tiedonvaihtomenettelyjä ja rajat ylittäviä tarkastuksia koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet.17 artikla1. Komissiota avustaa päätöksellä (2001/528/EY) perustettu Euroopan arvopaperikomitea, jäljempänä "komitea".2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännöt edellyttäen, että tämän menettelyn mukaisesti hyväksytyillä täytäntöönpanotoimenpiteillä ei muuteta tämän direktiivin olennaisia säännöksiä.Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.4. Tämän direktiivin voimaantuloa seuraavan neljän vuoden määräajan päätyttyä lakataan soveltamasta tämän direktiivin säännöksiä sen teknisten sääntöjen ja päätösten hyväksymisestä 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jo annettujen soveltamissäännösten soveltamista. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat komission ehdotuksesta uudistaa kyseiset säännökset perustamissopimuksen 251 artiklassa mainitun menettelyn mukaisesti, ja tätä varten ne tarkastelevat säännöksiä uudelleen ennen edellä mainitun määräajan päättymistä.18 artiklaJäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 12 päivänä lokakuuta 2004. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.19 artiklaMitä 11 artiklassa säädetään ei rajoita jäsenvaltioiden mahdollisuutta laatia erillisiä oikeudellisia ja hallinnollisia järjestelyjä Euroopan merentakaisille alueille, joiden ulkosuhteista kyseinen jäsenvaltio on vastuussa.20 artiklaKumotaan direktiivi 89/592/ETY ja arvopaperien ottamisesta viralliselle pörssilistalle sekä siihen liittyvästä tiedonantovelvollisuudesta 28 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/34/EY 68 artiklan 1 kohta ja 81 artiklan 1 kohta tämän direktiivin voimantulopäivästä(10).21 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.22 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2003.Parlamentin puolestaPuhemiesP. CoxNeuvoston puolestaPuheenjohtajaG. Papandreou(1) EYVL C 240 E, 28.8.2001, s. 265.(2) EYVL C 80, 3.4.2002, s. 61.(3) EYVL C 24, 26.1.2002, s. 8.(4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 14. maaliskuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 19. heinäkuuta 2002 (EYVL C 228 E, 25.9.2002, s. 19), ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 24. lokakuuta 2002 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).(5) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.(6) EYVL L 334, 18.11.1989, s. 30.(7) EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31.(8) EYVL L 191, 13.7.2001, s. 45.(9) EYVL L 141, 11.6.1993, s. 27, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2000/64/EY (EYVL L 290, 17.11.2000, s. 27).(10) EYVL L 184, 6.7.2001, s. 1.