Avis juridique important

|

31991L0368

Neuvoston direktiivi 91/368/ETY, annettu 20 päivänä kesäkuuta 1991, koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 89/392/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 198 , 22/07/1991 s. 0016 - 0032 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 20 s. 0210  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 20 s. 0210

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 20 päivänä kesäkuuta 1991,koneita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 89/392/ETY muuttamisesta (91/368/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 a artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3)sekä katsoo, ettäkoneiden on täytettävä sekä direktiivissä 89/392/ETY(4) säädetyt yleiset terveys- ja turvallisuusvaatimukset että erityisiin vaaroihin liittyvät terveys- ja turvallisuusvaatimukset, jos ne aiheuttavat erityisiä vaaroja joko liikkuvuutensa tai kuormiennostokykynsä tai molempien vuoksi,on tarpeetonta järjestää tämäntyyppisille koneille muita varmentamismenettelyjä kuin direktiivissä 89/392/ETY alun perin säädetyt,liikkuvuudesta ja kuormiennostosta aiheutuvia erityisiä vaaroja koskevien täydentävien olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten säätäminen voidaan toteuttaa muuttamalla direktiiviä 89/392/ETY siten, että nämä täydentävät säännökset sisällytetään siihen; tätä muutosta voidaan käyttää kaikkia koneita koskevien olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten eräiden puutteiden korjaamiseen,on tarpeen säätää siirtymäkauden järjestelyistä, jotta voidaan saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön sellaiset koneet, jotka on valmistettu 31 päivänä joulukuuta 1992 voimassa olevien kansallisten sääntöjen mukaisesti, jatämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat tietyt laitteet tai koneet, joista säädetään voimassa olevissa direktiiveissä; on suotavaa, että on vain yksi direktiivi, joka koskee kaikkia koneita; on sen tähden suotavaa, että asianomaiset nykyiset direktiivit kumotaan sinä päivänä, josta alkaen tätä direktiiviä sovelletaan,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Muutetaan direktiiviä 89/392/ETY seuraavasti:1 Muutetaan 1 artiklaa seuraavasti:a) Lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti:"`Koneella` tarkoitetaan myös sellaista vaihdettavaa, toisen koneen toimintaa muuttavaa laitetta, joka saatetaan markkinoille laitteena, jonka käyttäjä voi itse kiinnittää koneeseen tai erilaisiin koneryhmiin tai traktoriin, jos tämä laite ei ole varaosa tai työkalu.";b) 3 kohdassa:- poistetaan ensimmäinen luetelmakohta,- korvataan toinen luetelmakohta seuraavasti:"- nostolaitteet, jotka on suunniteltu ja rakennettu nostamaan tai siirtämään ihmisiä kuorman kanssa tai ilman kuormaa, lukuun ottamatta nostettavalla ohjaustilalla varustettuja trukkeja";- lisätään kolmanteen luetelmakohtaan lause:"jollei niitä käytetä kuormien nostoon tai laskuun;";- lisätään luetelmakohdat seuraavasti:"- kuljetusvälineet eli ajoneuvot ja niiden perävaunut, jotka on tarkoitettu yksinomaan henkilöliikenteeseen lentoteitse taikka maanteillä, rautateillä tai vesitse, sekä kuljetusvälineet, jos ne on suunniteltu tavaroiden kuljetukseen lentoteitse, yleisillä teillä, rautateillä tai vesitse. Kaivannaisteollisuudessa käytettävät ajoneuvot kuuluvat direktiivin soveltamisalaan;- valtamerialukset ja liikkuvat avomeriyksiköt sekä näissä aluksissa ja yksiköissä oleva laitteisto;- köysiradat, jotka on tarkoitettu yleiseen tai yksityiseen henkilöliikenteeseen;- pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 4 päivänä maaliskuuta 1974 annetun direktiivin 74/150/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 88/297/ETY(2), 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut maatalous- ja metsätraktorit;- erityisesti sotilas- tai poliisikäyttöön suunnitellut ja rakennetut koneet.(1) EYVL N:o L 84, 28.3.1974, s. 10(2) EYVL N:o L 126, 20.5.1988, s. 52"2 Korvataan 2 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä virkkeessä ilmaisu "... tämän direktiivin säännösten" ilmaisulla "... voimassa olevien yhteisön säännösten".3 Lisätään 4 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:"Koneena pidetään 1 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettua vaihdettavaa laitetta, ja se on siten kaikissa tapauksissa varustettava EY-merkillä, ja sen mukana on oltava liitteessä II olevassa A kohdassa tarkoitettu EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus."4 Lisätään 8 artiklaan kohta seuraavasti:"7 Edellä 6 kohdassa säädetyt velvoitteet eivät koske niitä, jotka asentavat koneeseen tai traktoriin 1 artiklassa tarkoitetun vaihdettavan laitteen, jos osat ovat yhteensopivia ja jos asennetun koneen jokainen osa on varustettu EY-merkillä ja sen mukana on EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus."5 Korvataan 13 artikla seuraavasti:"13 artikla1 Jäsenvaltioiden on ennen 1 päivää tammikuuta 1992 annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.Jäsenvaltioiden on sovellettava kyseisiä säädöksiä 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen lukuun ottamatta direktiiveissä 86/295/ETY(3), 86/296/ETY(4) ja 86/663/ETY(5) tarkoitettujen laitteiden osalta, joihin näitä säädöksiä on sovellettava 1 päivästä heinäkuuta 1995 alkaen.2 Lisäksi jäsenvaltioiden on 31 päivään joulukuuta 1994 asti sallittava saattaa markkinoille ja ottaa käyttöön alueellaan 31 päivänä joulukuuta 1992 voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisia koneita lukuun ottamatta direktiiveissä 86/295/ETY, 86/296/ETY ja 86/663/ETY tarkoitettuja koneita, joiden osalta tämä määräaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 1995.Direktiivit 86/295/ETY, 86/296/ETY ja 86/663/ETY eivät ole esteenä 1 kohdan soveltamiselle 1 päivästä heinäkuuta 1995 alkaen.3 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 Komissio tarkastelee ennen 1 päivää tammikuuta 1994 tähän direktiiviin liittyvän standardointityön etenemistä ja tekee tarvittaessa ehdotukset aiheellisiksi toimenpiteiksi.(3) EYVL N:o L 186, 8.7.1986, s. 1(4) EYVL N:o L 186, 8.7.1986, s. 10(5) EYVL N:o L 384, 31.12.1986, s. 10."6 Muutetaan liitettä I seuraavasti:a) Lisätään 1.3.7 kohtaan kohta seuraavasti:"On toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen estämiseksi, että työsuorituksessa liikkuvat osat lukkiutuvat vahingossa. Jos varotoimenpiteistä huolimatta lukkiutuminen on todennäköistä, valmistajan on erityisten turvalaitteiden tai työkalujen, ohjekirjan ja mahdollisesti koneeseen kiinnitetyn kyltin avulla huolehdittava siitä, että laite saadaan turvallisesti vapautetuksi.";b) Lisätään kohta seuraavasti:"1.6.5 Sisäosien puhdistusKone on suunniteltava ja rakennettava siten, että on mahdollista puhdistaa vaarallisia aineita tai valmisteita sisältäneet sisäosat tarvitsematta mennä koneen sisään; tarpeellinen tyhjennys on voitava suorittaa myös ulkopuolelta. Jos on täysin mahdotonta välttää menemistä koneen sisälle, valmistajan on koneen rakenteessa toteutettava toimenpiteet, jotta puhdistaminen voi tapahtua mahdollisimman vaarattomasti.";c) Lisätään 1.7.0 kohtaan kohta seuraavasti:"Jos ilman valvontaa olevan koneen toimintahäiriö saattaa vaarantaa alttiina olevien terveyden ja turvallisuuden, kone on varustettava niin, että se antaa sopivan ääni- tai valomerkin varoitukseksi.";d) Lisätään 1.7.3 kohtaan kohdat seuraavasti:"Jos koneen osaa täytyy käsitellä käytön aikana nostolaitteella, sen massa on merkittävä helposti luettavalla, pysyvällä ja yksiselitteisellä tavalla.Samat tiedot on oltava 1 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetuissa vaihdettavissa laitteissa.";e) Lisätään 1.7.4 a kohtaan luetelmakohta seuraavasti:"- tarvittaessa koneeseen kiinnitettävissä olevien työkalujen olennaiset ominaisuudet";f) Korvataan 1.7.4 f alakohdan kolmas kohta seuraavasti:"Jos ei sovelleta yhdenmukaistettuja standardeja, äänitaso on mitattava käyttäen koneelle sopivinta mittausmenetelmää.";g) Lisätään tämän direktiivin liitteessä I oleva 3 5.7 kohta.7 Lisätään liitteessä II olevaan B kohtaan toisen luetelmakohdan jälkeen luetelmakohdat seuraavasti:"- tarvittaessa ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite sekä EY-tyyppitarkastustodistuksen numero;- tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, jolle tiedosto on toimitettu 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;- tarvittaessa sen ilmoitetun laitoksen nimi ja osoite, joka on tehnyt 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun tarkastuksen;- tarvittaessa viittaus yhdenmukaistettuihin standardeihin;"8 Korvataan liitteessä IV oleva 12 kohta tämän direktiivin liitteessä II olevalla 12 15 kohdalla.2 artikla Kumotaan 31 päivästä joulukuuta 1994:- vaijereiden, ketjujen ja koukkujen varmentamista ja merkitsemistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä marraskuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin 73/361/ETY (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 76/434/ETY(6), 2 ja 3 artikla;- vaijereiden, ketjujen ja koukkujen varmentamista ja merkitsemistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä marraskuuta 1973 annetun neuvoston direktiivin mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 13 päivänä huhtikuuta 1976 annettu komission direktiivi 76/434/ETY.Kumotaan 31 päivästä joulukuuta 1995:- tiettyihin rakennuskoneisiin kaatumisen varalta asennettuja suojarakenteita (ROPS) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä toukokuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/295/ETY(7);- tiettyihin rakennuskoneisiin putoavien esineiden varalta asennettuja suojarakenteita (FOPS) koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä toukokuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/296/ETY(8);- itseliikkuvia teollisuustrukkeja koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 22 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/663/ETY(9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 89/240/ETY(10).3 artikla 1 Jäsenvaltioiden on ennen 1 päivää tammikuuta 1992 annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin, tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.Niiden on sovellettava näitä säädöksiä 1 päivästä tammikuuta 1993 alkaen.2 Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 20 päivänä kesäkuuta 1991.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaR. GOEBBELS(1) EYVL N:o C 37, 17.2.1990, s. 5 jaEYVL N:o C 268, 24.10.1990, s. 12(2) EYVL N:o C 175, 16.7.1990, s. 119ja EYVL N:o C 129, 20.5.1991(3) EYVL N:o C 168, 10.7.1990, s. 15(4) EYVL N:o L 183, 29.6.1989, s. 9(5) EYVL N:o L 335, 5.12.1973, s. 51(6) EYVL N:o L 122, 8.5.1976, s. 20(7) EYVL N:o L 186, 8.7.1986, s. 1(8) EYVL N:o L 186, 8.7.1986, s. 10(9) EYVL N:o L 384, 31.12.1986, s. 12(10) EYVL N:o L 100, 12.4.1989, s. 1LIITE I Lisätään 3 5.7 kohta direktiivin 89/392/ETY liitteeseen I:"3 OLENNAISET TERVEYS- JA TURVALLISUUSVAATIMUKSET KONEEN LIIKKUMISESTA AIHEUTUVIEN ERITYISTEN VAAROJEN POISTAMISEKSIEdellä 1 ja 2 kohdassa esitettyjen olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten lisäksi koneet, joihin liittyy liikkumisesta aiheutuvia vaaroja, on suunniteltava ja rakennettava siten, että ne täyttävät seuraavat vaatimukset.Liikkumisesta aiheutuvia vaaroja liittyy aina sellaiseen työalueilla toimivaan koneeseen, joka on omalla käyttövoimalla liikkuva tai toisen koneen tai traktorin vetämä, työntämä tai kuljettama ja jonka toiminta vaatii joko liikkumista työskentelyn yhteydessä taikka jatkuvaa tai jaksottaista liikettä peräkkäisten kiinteiden työpisteiden välillä.Liikkumisesta aiheutuvia vaaroja voi liittyä myös sellaisiin koneisiin, jotka toimivat paikallaan, mutta joissa on paikasta toiseen liikuttamista helpottavat varusteet (koneet, joihin on asennettu pyöriä, rullia, jalaksia jne. tai jotka on sijoitettu nosturin sillalle, kuljetusvaunulle jne.).Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai teetettävä kullekin konetyypille asianmukaiset testit todentaakseen, etteivät puutarhajyrsimet aiheuta kohtuutonta vaaraa alttiina oleville.3.1 Yleistä3.1.1 Määritelmät`Kuljettajalla` tarkoitetaan koneen liikkumisesta vastuussa olevaa käyttäjää. Kuljettaja voi kulkea koneen mukana, tai hän voi saattaen tai kaukosäätimellä ohjata konetta (johdinohjaus, radio-ohjaus jne.).3.1.2 ValaistusJos valmistaja on tarkoittanut koneen käytettäväksi myös valaisemattomissa paikoissa, omalla käyttövoimalla liikkuva kone on varustettava kyseiseen työhön sopivalla valaistuksella sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden asiaa koskevien määräysten soveltamista (tieliikennelait, meriliikennelait jne.).3.1.3 Koneen suunnittelu sen käsittelyn helpottamiseksiKoneen tai sen osien käsittelyn aikana äkilliset liikkeet tai vakavuuden puutteesta johtuvat vaarat eivät saa olla mahdollisia, jos konetta tai sen osia käsitellään valmistajan ohjeiden mukaan.3.2 Työskentelypaikat3.2.1 OhjaustilaOhjaustila on suunniteltava asianmukaisesti ergonomisten periaatteiden mukaan. Ohjaustiloja voi olla useampia kuin yksi, ja sellaisissa tapauksissa jokainen ohjaustila on varustettava tarvittavilla hallintalaitteilla. Jos ohjaustiloja on enemmän kuin yksi, kone on suunniteltava siten, että yhden ohjaustilan käyttö estää muiden käytön paitsi hätäpysäytyksissä. Ohjaustilasta on oltava sellainen näkyvyys, että kuljettaja voi käyttää liikkuvaa konetta ja sen työkaluja niille tarkoitetuissa käyttöolosuhteissa täysin turvallisesti vaarantamatta itseään tai alttiina olevia. Tarvittaessa on käytettävä tarkoituksenmukaisia välineitä epätyydyttävästä suorasta näkyvyydestä aiheutuvien vaarojen poistamiseksi.Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, etteivät kuljettaja ja käyttäjät voi joutua ohjaustilasta tahattomasti kosketukseen pyörien tai telaketjujen kanssa.Ohjaustila on suunniteltava ja rakennettava siten, että vältetään kaikki pakokaasuista tai hapen puutteesta aiheutuvat terveysvaarat.Koneen kyydissä olevan kuljettajan ohjaustila on suunniteltava ja rakennettava siten, että se voidaan varustaa ohjaamolla, jos siihen on tilaa. Kun kone on varustettu ohjaamolla, siellä on oltava paikka koneen kuljettajan tai käyttäjän tarvitsemia ohjeita varten. Ohjaustila on varustettava sopivalla ohjaamolla, jos ympäristöolosuhteet aiheuttavat vaaran.Kun kone on varustettu ohjaamolla, se on suunniteltava, rakennettava tai varustettava niin, että kuljettajalla on hyvät työolosuhteet ja että se suojaa kuljettajaa kaikilta mahdollisilta vaaroilta (esim. riittämätön lämmitys ja ilmanvaihto, riittämätön näkyvyys, liiallinen melu ja tärinä, putoavat esineet, esineiden tunkeutuminen ohjaamoon sekä kaatuminen jne.). Poistumistien on mahdollistettava nopea ulospääsy. Lisäksi koneessa on oltava hätäpoistumistie eri suuntaan kuin tavanomainen poistumistie.Ohjaamoon ja sen varusteisiin käytettyjen raaka-aineiden on oltava vaikeasti syttyviä.3.2.2 IstuinKoneen kuljettajan istuimen on mahdollistettava kuljettajan vakaa asento, ja sen oltava asianmukaisesti suunniteltu ergonomisten periaatteiden mukaan.Istuin on suunniteltava siten, että kuljettajaan siirtyvä tärinä vaimentuu alimmalle kohtuudella saavutettavalle tasolle. Istuinkiinnitysten on kestettävä kaikki kuormitukset, jotka voivat kohdistua niihin, erityisesti siinä tapauksessa, että kone kaatuu. Jos kuljettajan jalkojen alla ei ole lattiaa, kuljettajalle on oltava liukastumista estävät jalkatuet.Jos kone määräysten mukaan on varustettava kaatumisen varalta asennetulla suojarakenteella (ROPS), istuin on varustettava turvavyöllä tai vastaavalla laitteella, joka pitää kuljettajan istuimellaan rajoittamatta ajamiseen tarvittavia liikkeitä tai jousituksesta aiheutuvia liikkeitä.3.2.3 Muut paikatJos käyttöolosuhteet edellyttävät, että koneen mukana kulkee tilapäisesti tai säännöllisesti muita käyttäjiä kuin kuljettaja, tai jos heitä työskentelee koneella, heille on varattava asianmukaiset paikat, jotta heitä voidaan kuljettaa tai he voivat työskennellä ilman vaaraa, erityisesti ilman putoamisvaaraa.Jos työskentelyolosuhteiden kannalta on mahdollista, nämä työskentelypaikat on varustettava istuimilla.Jos ohjaustila on varustettava ohjaamolla, myös muut paikat on suojattava niitä vaaroja vastaan, joiden takia ohjaustila on täytynyt suojata.3.3 Hallintajärjestelmä3.3.1 HallintalaitteetKuljettajan on voitava vaikuttaa kaikkiin koneen käyttöön tarvittaviin hallintalaitteisiin ohjaustilasta lukuun ottamatta toimintoja, joita voidaan toteuttaa turvallisesti ainoastaan ohjaustilan ulkopuolelle sijoitetuilla hallintalaitteilla. Tämä poikkeus koskee erityisesti muita työskentelypaikkoja kuin ohjaustilaa, joista muut käyttäjät kuin kuljettaja ovat vastuussa tai jos kuljettajan on lähdettävä ohjaustilasta suorittaakseen toimenpiteitä turvallisesti.Mahdolliset polkimet on suunniteltava, rakennettava ja varustettava siten, että kuljettaja voi käyttää niitä turvallisesti ja että sekaantumisen vaara on mahdollisimman pieni; niissä on oltava luistamista estävä pinta, ja niiden on oltava helposti puhdistettavia.Jos koneen hallintalaitteen käyttö voi aiheuttaa vaaraa, etenkin vaarallisia liikkeitä, hallintalaitteen lukuun ottamatta hallintalaitteita, joilla on useita esiasetettuja asemia, on palauduttava vapaa-asentoon heti, kun käyttäjä on irrottanut otteensa.Pyörillä varustetun koneen ohjaus on suunniteltava ja rakennettava sellaiseksi, että se vähentää ohjaaviin pyöriin kohdistuvien iskujen aiheuttamien ohjauspyörän tai -vivun äkillisten liikkeiden voimaa.Tasauspyörästön lukon kytkinlaitteet on suunniteltava ja järjestettävä siten, että tasauspyörästön vapauttaminen koneen liikkuessa on mahdollista.Liikkuvaan koneeseen ei sovelleta 1.2.2 kohdan viimeistä virkettä.3.3.2 Käynnistys ja liikkuminenPäältä ajettavassa omalla käyttövoimalla liikkuvassa koneessa on oltava laite, joka estää asiaankuulumattomia käynnistämästä konetta.Päältä ajettavan omalla käyttövoimalla liikkuvan koneen ajoliikkeet saavat olla mahdollisia ainoastaan kuljettajan käyttäessä hallintalaitteita.Jos kone on varustettava työskentelyä varten laitteilla, jotka ylittävät sen tavallisen työskentelyalueen (kuten tuet, nostovarsi), kuljettajan on voitava helposti tarkistaa ennen koneen liikuttamista, että laitteet ovat oikealla paikalla ja liike voidaan tehdä turvallisesti.Tämä koskee myös kaikkia muita osia, joiden on oltava tietyssä asennossa ja tarvittaessa lukittuina, jotta liike voidaan tehdä turvallisesti.Jos teknisesti ja taloudellisesti on mahdollista, koneen liikkeen on oltava riippuvainen siitä, ovatko mainitut osat turvallisessa asennossa.Kone ei saa lähteä liikkeelle moottoria käynnistettäessä.3.3.3 AjoliikkeetOmalla käyttövoimalla liikkuvan koneen ja sen perävaunujen on täytettävä hidastus-, pysäytys-, jarrutus- ja paikallaanpysymisvaatimukset, jotta varmistetaan turvallisuus kaikissa valmistajan sallimissa ja tavanomaisissa käyttö-, lastaus-, nopeus-, maasto- ja kaltevuusolosuhteissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tieliikenteen säännösten soveltamista.Kuljettajan on voitava hidastaa ajettavan koneen nopeutta ja pysäyttää kone siihen tarkoitettua varsinaista laitetta käyttäen. Jos turvallisuus sitä vaatii, järjestelmän vikaantuessa tai sen energian saannin häiriintyessä koneessa on oltava täysin itsenäinen ja helposti tavoitettava hätäjärjestelmä hidastusta ja pysäytystä varten.Jos turvallisuus sitä vaatii, on oltava pysäköintijarru paikallaan seisovan koneen pitämiseksi liikkumattomana. Tämä laite voi olla yhdistyneenä johonkin toisessa kohdassa mainittuun laitteeseen, jos se on täysin mekaaninen.Kauko-ohjattu kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että se pysähtyy automaattisesti, jos kuljettaja menettää otteen hallintalaitteesta.Ajoliikkeisiin ei sovelleta 1.2.4 kohtaa.3.3.4 Kävellen ohjattavien koneiden liikkuminenKävellen ohjattavan, omalla käyttövoimalla liikkuvan koneen liike saa olla mahdollista ainoastaan, jos kuljettaja vaikuttaa jatkuvasti asianomaiseen hallintalaitteeseen. Kone ei saa lähteä liikkeelle varsinkaan moottoria käynnistettäessä.Kävellen ohjattavan koneen hallintajärjestelmä on suunniteltava siten, että vähimmäistetään vaarat, jotka aiheutuvat koneen odottamattomasta liikkeestä kohti ajajaa, ja erityisestia) päälleajaminenb) pyörivien terien aiheuttama vammautuminen.Koneen liikkeen tavanomainen vauhti on mitoitettava ottaen huomioon myös kuljettajan kävelyvauhti.Jos koneeseen voidaan kiinnittää pyörivä työkalu, työkalun liikettä ei saa voida käynnistää, kun peruutusvaihde on kytketty päälle, paitsi jos koneen liike aiheutuu työkalun liikkeestä. Jälkimmäisessä tapauksessa peruutusnopeuden on oltava sellainen, ettei se vaaranna kuljettajaa.3.3.5 Ohjauspiirin vikaantuminenJos koneessa on tehostettu ohjaus, ei tehostetun ohjauksen energian syötön häiriö saa estää koneen ohjaamista sinä aikana, joka vaaditaan koneen pysäyttämiseen.3.4 Mekaanisten vaarojen torjunta3.4.1 Hallitsemattomista liikkeistä aiheutuvat vaaratKun koneen osa on pysäytetty, sen muusta kuin hallintalaitteisiin vaikuttamisesta aiheutuva liike pysäytysasennosta ei saa aiheuttaa vaaraa alttiina oleville.Kone on suunniteltava, rakennettava ja tarvittaessa sijoitettava liikkuvalle alustalleen siten, että konetta siirrettäessä sen painopisteen hallitsemattomat heilahdukset eivät vaikuta sen vakavuuteen tai aiheuta liiallista rasitusta sen rakenteeseen.3.4.2 Rikkoutumisvaara käytön aikanaKoneen suurella nopeudella pyörivät osat, jotka voivat varotoimista huolimatta rikkoontua tai hajota, on kiinnitettävä ja suojattava siten, että niiden rikkoontuessa osien sinkoutuminen estetään tai ainakin estetään niiden suuntautuminen ohjaus- tai työskentelypaikoille.3.4.3 KaatumisvaaraJos päältä ajettavan omalla käyttövoimalla liikkuvan koneen kuljettajan ja mahdollisesti muiden käyttäjien paikka on itse koneessa ja on olemassa koneen kaatumisen vaara, kone on suunniteltava ja varustettava sellaisilla kiinnityspisteillä, että siihen voidaan asentaa suojarakenne kaatumisen varalta (ROPS).Tämän rakenteen on oltava sellainen, että koneen kaatuessa se takaa kyydissä olevalle kuljettajalle ja tarvittaessa koneen mukana kulkeville käyttäjille riittävän turvatilan (DLV).Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai teetettävä kullekin rakenteelle asianmukaiset testit todentaakseen, että rakenne täyttää toisessa kohdassa esitetyt vaatimukset.Lisäksi sellaiset seuraavassa luetellut maansiirtokoneet, joiden teho on yli 15 kW, on varustettava kaatumisen varalta asennetulla suojarakenteella (ROPS):- tela- tai pyöräkuormaajat;- kaivurit;- tela- tai pyörätraktorit;- itsekuormaavat tai kuormattavat kaavinvaunut;- tiehöylät;- runko-ohjatut dumpperit.3.4.4 Putoavista esineistä aiheutuvat vaaratJos päältä ajettavan koneen kuljettajan ja mahdollisesti muiden koneen käyttäjien paikka on itse koneessa ja putoavista esineistä saattaa aiheutua vaara ja jos koneen koon vuoksi on mahdollista, kone on suunniteltava siten ja varustettava sellaisilla kiinnityspisteillä, että siihen voidaan asentaa suojarakenne putoavien esineiden varalta (FOPS).Tämän rakenteen on oltava sellainen, että esineiden tai aineiden pudotessa se takaa kyydissä oleville käyttäjille riittävän turvatilan (DLV).Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai teetettävä kullekin rakenteelle asianmukaiset testit todentaakseen, että rakenne täyttää toisessa kohdassa esitetyt vaatimukset.3.4.5 Kulkuteistä aiheutuvat vaaratKädensijat ja askelmat on suunniteltava, rakennettava ja sijoitettava siten, että käyttäjät käyttävät niitä vaistomaisesti eivätkä käytä hallintalaitteita tähän tarkoitukseen.3.4.6 Hinauslaitteista aiheutuvat vaaratHinaava tai hinattava kone on varustettava sellaisilla hinaus- tai kytkentälaitteilla, jotka on suunniteltu, rakennettu ja asennettu varmistamaan helppo ja turvallinen kiinnitys ja irrotus sekä estämään vahingossa tapahtuva irrotus käytön aikana.Jos vetoaisapaino sitä vaatii, koneessa on oltava tukijalka, jonka kantopinta on riittävä kuormalle ja maalle.3.4.7 Omalla käyttövoimalla liikkuvien koneiden tai traktoreiden ja käytettävien koneiden välisestä voimansiirrosta aiheutuvat vaaratOmalla käyttövoimalla toimivaa konetta (tai traktoria) ensimmäiseen käytettävän koneen kiinteään laakeriin yhdistävä voimansiirtoakseli on suojattava omalla käyttövoimalla toimivan koneen puolelta ja käytettävän koneen puolelta koko voimansiirtoakselin ja siihen liittyvien ulosottoakselien pituudelta.Omalla käyttövoimalla toimivan koneen tai traktorin puolelta voiman ulosotto, johon voimansiirtoakseli on liitetty, on suojattava joko omalla käyttövoimalla toimivaan koneeseen (tai traktoriin) kiinnitetyllä suojuksella tai vastaavan suojan tarjoavalla muulla laitteella.Hinattavan koneen puolelta voiman ulosottoakseli on suojattava koneeseen kiinnitetyllä suojakotelolla.Vääntömomentin rajoittimet tai vauhtipyörät saa kiinnittää nivelvoimansiirtoihin ainoastaan käyttävän koneen puoleiseen päähän. Nivelvoimansiirtoakseli on merkittävä sen mukaisesti.Hinattava kone, jonka toiminta vaatii voimansiirtoakselin yhdistämään sen omalla käyttövoimalla toimivaan koneeseen tai traktoriin, on varustettava sellaisella voimansiirtoakselin kiinnitysjärjestelmällä, ettei koneen ollessa kytkemättä voimansiirtoakseli ja sen suojus vahingoitu osuessaan maahan tai koneeseen.Suojuksen ulko-osat on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, etteivät ne voi pyöriä voimansiirtoakselin mukana. Suojuksen on peitettävä voimansiirtoakseli sisempään niveleen asti, jos kyseessä on yksinkertainen nivel, ja vähintään ulomman nivelen tai nivelten keskustaan asti, jos kyseessä on laajakulmanivel.Jos valmistaja varaa kulkutien työskentelypaikoille läheltä voimansiirtonivelakselia, valmistajan on varmistettava, että kuudennessa kohdassa mainittuja akselinsuojuksia ei voi käyttää askelmina, ellei niitä ole suunniteltu ja rakennettu siihen tarkoitukseen.3.4.8 Voimansiirtojärjestelmän liikkuvista osista aiheutuvat vaaratPoiketen siitä, mitä 1.3.8. A kohdassa määrätään, polttomoottorin moottoritilan liikkuviin osiin pääsyn estävien irrotettavien suojusten ei tarvitse olla lukittavia, jos ne voidaan aukaista ainoastaan joko työkalulla tai avaimella taikka hallintalaitteella, joka sijaitsee ohjaustilassa, ja ohjaustila on suljetussa ohjaamossa, johon pääsy ulkopuolisilta on estetty lukolla.3.5 Muiden vaarojen torjunta3.5.1 Akuista aiheutuvat vaaratAkkukotelon rakenteen ja sijoituksen on oltava sellainen sekä akun asennuksen sellainen, että vältetään mahdollisimman tarkkaan elektrolyytin valuminen käyttäjän päälle koneen kaatuessa tai höyryjen kerääntyminen paikoille, joissa on käyttöhenkilöstöä.Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että akku voidaan kytkeä irti helposti tavoitettavalla tähän tarkoitukseen tarkoitetulla laitteella.3.5.2 TulipalovaaraSen mukaan, mitä vaaroja valmistaja on ennakoinut konetta käytettäessä syntyvän, kone on varustettava, jos se mittojen puolesta on mahdollista:- joko helposti tavoitettavaan paikkaan sijoitetulla palosammuttimella- tai kiinteällä palonsammutusjärjestelmällä.3.5.3 Pöly-, kaasu- tai muista päästöistä aiheutuvat vaaratJos otsikossa mainittuja vaaroja ilmenee, 1.5.13 kohdassa esitetyt keruulaitteet voidaan korvata muilla keinoin, esimerkiksi sumutteella sitomalla.Liitteessä olevan 1.5.13 kohdan toinen ja kolmas kohta ei koske koneita, joiden päätoiminta on tuotteiden ruiskuttaminen.3.6 Opasteet ja ohjeet3.6.1 Ohjekilvet ja varoitusmerkitKoneessa on oltava käyttöä, säätöä ja huoltoa koskevat merkinnät tai ohjetaulut kaikissa tarpeellisissa paikoissa, jotta alttiina olevien terveys ja turvallisuus varmistetaan. Ne on valittava, suunniteltava ja rakennettava helposti havaittaviksi ja pysyviksi.Päältä ohjattavissa koneissa on oltava seuraavat laitteet:- äänimerkinantolaite alttiina olevien varoittamiseksi,- ilmoitettujen käyttöolosuhteiden mukainen valomerkinantojärjestelmä, esimerkiksi jarruvalot, peruutusvalot ja pyörivät varoitusvalot. Jälkimmäinen vaatimus ei koske konetta, joka on tarkoitettu ainoastaan maanalaiseen työhön ja jossa ei ole sähkövoimaa,sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisillä teillä liikkumista koskevien vaatimusten noudattamista.Kauko-ohjattu kone, joka tavanomaisissa käyttöolosuhteissa aiheuttaa henkilöille iskujen tai puristumisen vaaran, on varustettava tarkoituksenmukaisilla, koneen liikkeistä ilmoittavilla välineillä tai välineillä, jotka suojaavat alttiina olevia näiltä vaaroilta. Sama koskee konetta, jonka käyttöön liittyy jatkuva edestakainen liike ja jossa kuljettajalla ei ole suoraa näkyvyyttä koneen taakse.Kone on rakennettava siten, ettei kaikkia varoitus- ja merkinantolaitteita voida vahingossa tehdä toimimattomiksi. Jos turvallisuuden vuoksi on olennaista, nämä laitteet on varustettava niiden oikean toiminnan tarkistusmahdollisuudella ja niiden vikaantumisen on oltava käyttäjän selkeästi havaittavissa.Jos koneen tai sen työkalujen liike on erityisen vaarallista, kone on varustettava kilvillä, jotka varoittavat lähestymästä konetta, kun se on toiminnassa; kilpien on oltava luettavissa riittävältä etäisyydeltä koneen läheisyydessä oleskelemaan joutuvien turvallisuuden varmistamiseksi.3.6.2 MerkinnätTäydennetään 1.7.3 kohdassa asetettuja vähimmäisvaatimuksia seuraavasti:- nimellisteho ilmaistuna kilowatteina (kW);- tavallisimman kokoonpanon massa ilmaistuna kiloina (kg) ja tarvittaessa:- suurin sallittu valmistajan ilmoittama kiinnityskoukun vetokuormitus newtoneina (N);- suurin sallittu valmistajan ilmoittama pystysuora kuormitus kiinnityskoukussa newtoneina (N).3.6.3 OhjekirjaOhjekirjassa on 1.7.4 kohdassa asetettujen vähimmäisvaatimusten lisäksi oltava seuraavat tiedot:a) Koneen aiheuttamasta tärinästä ilmoitetaan joko todellinen arvo tai vastaavan koneen mittaustuloksista laskettu arvo seuraavasti:- käsiin kohdistuvan kiihtyvyyden painotettu tehollisarvo, jos se ylittää 2,5 m/s²; jos kiihtyvyys ei ylitä 2,5 m/s², tämä on mainittava;- kehoon (jalat tai lantio) kohdistuvan kiihtyvyyden painotettu tehollisarvo, jos se ylittää 0,5 m/s²; jos kiihtyvyys ei ylitä 0,5 m/s², tämä tulee mainita.Jos ei sovelleta yhdenmukaistettuja standardeja, tärinä on mitattava käyttäen kyseiselle koneelle sopivinta mittausmenetelmää.Valmistajan on ilmoitettava, missä käyttöolosuhteissa mittaukset on suoritettu ja mitä menetelmiä mittauksissa on käytetty.b) Jos koneella on useita käyttömahdollisuuksia sen mukaan, mitä varusteita käytetään, sellaisen peruskoneen valmistajien, johon vaihdettavat varusteet voidaan liittää, ja näiden varusteiden valmistajien on annettava tarpeelliset tiedot, jotta varusteiden turvallinen kiinnitys ja käyttö olisivat mahdollisia.4 OLENNAISET TERVEYS- JA TURVALLISUUSVAATIMUKSET NOSTAMISESTA AIHEUTUVIEN ERITYISTEN VAAROJEN POISTAMISEKSIEdellä 1, 2 ja 3 kohdassa esitettyjen olennaisten terveys- ja turvallisuusvaatimusten lisäksi koneet, joihin liittyy nostotoiminnoista aiheutuvia vaaroja - pääasiassa kuorman putoamisesta ja yhteentörmäyksestä aiheutuvia vaaroja tai nostotoiminnosta aiheutuvia kaatumisvaaroja - on suunniteltava ja rakennettava siten, että ne täyttävät seuraavat vaatimukset.Nostamisen aiheuttamia vaaroja liittyy erityisesti sellaiseen koneeseen, joka on suunniteltu siirtämään ja samanaikaisesti nostamaan yksikkökuormaa. Kuormana voi olla esineitä, raaka-aineita tai tavaroita.4.1 Yleistä4.1.1 Määritelmiäa) nostoapuvälineet:`nostoapuvälineillä` tarkoitetaan komponentteja tai laitteita, joita ei ole pysyvästi kiinnitetty koneeseen ja jotka on sijoitettu koneen ja kuorman väliin tai jotka on kiinnitetty kuormaan, jotta siihen voidaan tarttua;b) irtain nostoapuväline:`irtaimilla nostoapuvälineillä` tarkoitetaan välineitä, jotka auttavat muodostamaan tai käyttämään raksia, kuten silmukkaruuvi, sakkeri, nostorenkaat, rengaspultti jne.;c) ohjattu taakka:`ohjatulla taakalla` tarkoitetaan kuormaa, jonka kokonaisliike tapahtuu kiinteiden pisteiden määrittämien jäykkien tai joustavien ohjaimien mukaan;d) käyttökerroin:`käyttökertoimella` tarkoitetaan aritmeettista suhdetta valmistajan takaaman suurimman kuorman, jonka apuväline tai kone pystyy kantamaan, ja suurimman sallitun laitteeseen, apuvälineeseen tai koneeseen merkityn työkuorman välillä;e) testikerroin:`testikertoimella` tarkoitetaan staattisessa tai dynaamisessa testissä laitteen komponentille, apuvälineelle tai koneelle kohdistetun kuorman aritmeettista suhdetta laitteen komponenttiin, apuvälineeseen tai koneeseen merkittyyn suurimpaan työkuormaan;f) staattinen testi:`staattisella testillä` tarkoitetaan testiä, jonka aikana kone tai nostoapuväline ensin tarkastetaan ja sitten koestetaan maksimityökuormalla, kerrottuna sopivalla staattisella testikertoimella, ja sitten kone tarkastetaan uudelleen, kun kuormitus on poistettu, ja tällöin varmistetaan, ettei vauriota ole syntynyt;g) dynaaminen testi:`dynaamisella testillä` tarkoitetaan testiä, jonka aikana konetta käytetään kaikilla sen mahdollisilla kokoonpanoilla maksimityökuormalla ottaen huomioon koneen dynaaminen käyttäytyminen sen varmistamiseksi, että kone ja turvalaitteet toimivat kunnolla.4.1.2 Mekaanisten vaarojen torjunta4.1.2.1 Vakavuuden puutteesta aiheutuvat vaaratNostolaitteet on suunniteltava ja rakennettava siten, että 1.3.1 kohdassa vaadittu vakavuus säilytetään laitetta käytettäessä ja laitteen ollessa pois käytöstä mukaan lukien kuljetuksen, asennuksen ja purkamisen kaikki vaiheet ennakoitavien komponenttivaurioiden aikana ja ohjekirjan mukaisesti tehtyjen testien aikana.Tämän vuoksi valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on käytettävä sopivia varmennuskeinoja; erityisesti moottorikäyttöisille trukeille, joiden nostokyky on yli 1,8 m, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai teetettävä jokaisen trukkityypin osalta tasovakavuustesti tai vastaava testi.4.1.2.2 Kiskot ja radatKoneet on varustettava laitteilla, jotka vaikuttavat kiskoihin tai ratoihin ja estävät raiteilta suistumisen.Jos suistuminen kuitenkin tapahtuu näistä laitteista huolimatta tai jos raide tai liikkuva komponentti rikkoutuu, nostolaite on varustettava laitteilla, jotka estävät laitteen, komponentin tai kuorman putoamisen tai koneen kaatumisen.4.1.2.3 Mekaaninen lujuusKoneiden, nostoapuvälineiden ja irrotettavien komponenttien on kestettävä niihin käytön aikana kohdistuvat kuormitukset ja mahdollisesti myös, kun niitä ei käytetä, valmistajan ilmoittamissa asennus- ja käyttöolosuhteissa ja asiaankuuluvissa kokoonpanoissa ottaen tarvittaessa huomioon ilmastolliset tekijät ja henkilöiden aiheuttamat voimat. Tämän vaatimuksen on täytyttävä myös kuljetuksen, kokoonpanon ja purkamisen aikana.Kone ja nostoapuvälineet on suunniteltava ja rakennettava siten, että estetään väsymisestä tai kulumisesta aiheutuva vaurio ottaen huomioon niiden käyttötarkoitus.Käytetyt materiaalit on valittava valmistajan tarkoittaman käyttöympäristön mukaan ottaen erityisesti huomioon korroosio, kuluminen, iskut, kylmähauraus ja vanheneminen.Nostolaitteet ja -apuvälineet on suunniteltava ja rakennettava kestämään staattisten kokeiden ylikuorma ilman pysyvää vauriota tai näkyvää vikaa. Laskelmassa on otettava huomioon staattisen testikertoimen arvot, jotka on valittu, jotta voidaan varmistaa riittävä turvallisuustaso; yleensä voidaan kertoimille käyttää seuraavia arvoja:a) käsikäyttöiset nostolaitteet ja nostoapuvälineet: 1,5;b) muut nostolaitteet: 1,25.Kone on suunniteltava ja rakennettava siten, että se läpäisee vahingoittumatta dynaamiset testit, jotka tehdään käyttäen maksimikuormaa kerrottuna dynaamisella testikertoimella. Tämä dynaaminen testikerroin valitaan siten, että taataan riittävä turvallisuustaso; yleensä kerroin on 1,1.Dynaamiset testit on tehtävä sellaiselle koneelle, joka on valmis otettavaksi käyttöön tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Yleensä testit tehdään valmistajan ilmoittamalla nimellisnopeudella. Jos koneen hallintajärjestelmä sallii useita samanaikaisia liikkeitä (esimerkiksi pyöriminen ja kuorman siirto), testit on tehtävä epäedullisimmissa olosuhteissa, toisin sanoen yleensä yhdistämällä kyseiset liikkeet.4.1.2.4 Köysipyörät, telat, ketjut tai köydetKöysipyörien, telojen ja pyörien on oltava halkaisijaltaan niihin asennettavien köysien tai ketjujen kokoon sopivia.Telat ja pyörät on suunniteltava, rakennettava ja asennettava siten, että niissä olevat köydet ja ketjut voivat kelautua putoamatta niiltä.Suoraan kuorman nostamiseen tai tukemiseen käytettävissä köysissä ei saa olla pleissauksia muualla kuin päätteissä (punonnat sallitaan kuitenkin sellaisissa laitteissa, jotka on suunniteltu säännöllisesti muutettaviksi käyttötarpeiden mukaan). Täydellisten köysien ja niiden päätteiden yhdistelmillä kerroin valitaan siten, että varmistetaan riittävä turvallisuustaso, yleensä kerroin on 5.Nostoketjujen työkerroin valitaan siten, että taataan riittävä turvallisuustaso, yleensä kerroin on 4.Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai teetettävä jokaiselle suoraan kuorman nostamiseen käytettävälle köysi- tai ketjutyypille sekä köysipäätteille asianmukaiset testit todentaakseen, että riittävä työkerroin on saavutettu.4.1.2.5 Irtaimet nostoapuvälineetNostoapuvälineet on mitoitettava väsymisen ja vanhenemisen suhteen ottaen huomioon työjaksojen lukumäärä oletetun ja määritellyn käyttöiän aikana määritellyn sovellutuksen käyttöolosuhteissa.Lisäksi:a) teräsköysien ja köysipäätteiden yhdistelmien varmuuskerroin valitaan siten, että saavutetaan riittävä turvallisuustaso. Tämä käyttövarmuuskerroin on yleensä 5. Köysissä ei saa olla pleissejä tai silmukoita muualla kuin päätteissä;b) kun käytetään hitsatuista lenkeistä valmistettuja ketjuja, lenkkien on oltava lyhyttä lenkkityyppiä. Kaikkien ketjutyyppien käyttövarmuuskerroin valitaan siten, että varmistetaan riittävä turvallisuustaso: tämä kerroin on yleensä 4;c) tekstiiliköysien tai -raksien käyttövarmuuskerroin riippuu materiaalista, valmistusmenetelmistä, mitoista ja käytöstä. Tämä kerroin valitaan siten, että varmistetaan riittävä turvallisuustaso, yleensä kerroin on 7, jos käytetyt materiaalit ovat erittäin hyvälaatuisia ja jos käytetty valmistusmenetelmä on sopiva käyttötarkoitukseen. Jos näin ei ole, kerroin asetetaan yleensä korkeammaksi, jotta varmistetaan vastaava turvallisuustaso;Tekstiiliköysissä ja -rakseissa ei saa olla solmuja, liitoksia tai pleissauksia lukuun ottamatta raksin päätettä, ellei kyseessä ole päätön nostovyö;d) kaikkien niiden metalliosien käyttövarmuuskerroin, jotka muodostavat raksin tai joita käytetään sen kanssa, valitaan siten, että varmistetaan riittävä turvallisuustaso: tämä kerroin on yleensä 4;e) monihaaraisten raksien nostokyky määritellään ottaen huomioon heikoimman haaran turvallisuuskerroin, haarojen lukumäärä ja muuntokerroin, joka riippuu ripustuksen nostokulmista;f) valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on tehtävä tai teetettävä jokaiselle a, b, c ja d kohdassa tarkoitetulle komponenttityypille asianmukaiset testit todentaakseen, että riittävä käyttövarmuuskerroin on saavutettu.4.1.2.6 Liikkeiden hallintaLiikkeiden hallintalaitteiden on toimittava siten, että kone, johon ne on asennettu, pysyy turvallisessa tilassa:a) Kone on suunniteltava siten tai varustettava sellaisilla laitteilla, että koneen osien liikkeiden amplitudi pysyy määritellyissä rajoissa. Tällaisten laitteiden toimintaa on, jos mahdollista, edellettävä varoitus;b) Jos useita kiinteitä tai kiskoilla kulkevia koneita voidaan ohjata samanaikaisesti samassa tilassa ja tästä aiheutuu törmäysvaara, koneet on suunniteltava ja rakennettava siten, että yhdistetään järjestelmät niin, että vältetään tämä vaara;c) Nostolaitteiden mekanismit on suunniteltava ja rakennettava siten, että kuormat eivät voi valua vaarallisesti tai pudota vapaasti ja odottamattomasti edes energiansyötön osittaisen tai täydellisen katkoksen sattuessa tai kun käyttäjä lopettaa koneen käytön;d) Tavanomaisissa käyttöolosuhteissa ei saa olla mahdollista laskea kuormaa pelkästään kitkajarrun varassa, paitsi niissä koneissa, joiden toiminta vaatii niiden toimimisen tällä tavoin;e) Tartuntalaitteet on suunniteltava ja rakennettava siten, että kuormien tahaton irtoaminen tartuntalaitteesta vältetään.4.1.2.7 Kuormien käsittelyKoneen ohjaustila on sijoitettava siten, että varmistetaan paras mahdollinen näkyvyys osien liikeratoihin, jotta vältetään mahdolliset törmäykset henkilöihin tai laitteisiin tai muihin koneisiin, jotka saattavat olla toiminnassa samaan aikaan ja saattavat aiheuttaa vaaran.Kiinteät koneet, joilla on ohjatut taakat, on suunniteltava ja rakennettava siten, että estetään taakan tai vastapainon törmääminen alttiina olevaan.4.1.2.8 Ukonilmasta aiheutuvat vaaratKäytön aikana ukkossuojausta tarvitsevat koneet on varustettava järjestelmällä, joka johtaa sähkövaraukset maahan.4.2 Muita kuin käsikäyttöisiä koneita koskevat erityiset vaatimukset4.2.1 Hallintajärjestelmä4.2.1.1 OhjaustilaMyös ei-liikkuvia koneita koskevat 3.2.1 kohdassa asetetut vaatimukset.4.2.1.2 IstuinMyös ei-liikkuvia koneita koskevat 3.2.2 kohdan ensimmäisessä ja toisessa kohdassa sekä 3.2.3 kohdassa asetetut vaatimukset.4.2.1.3 HallintalaitteetNostolaitteen tai sen varusteiden liikkeitä ohjaavien laitteiden on palattava vapaa-asentoonsa heti, kun käyttäjä on irrottanut otteensa. Jos osittaisella tai täydellisellä liikkeellä ei ole kuorman törmäysvaaraa, mainitut laitteet voidaan korvata hallintalaitteilla, joilla saadaan aikaan automaattiset pysäytykset ennalta valituille tasoille käyttäjän pitämättä jatkuvasti kiinni hallintalaitteesta.4.2.1.4 Kuormituksen valvontaKoneet, joiden suurin sallittu hyötykuorma on vähintään 1 000 kg tai joiden kaatumismomentti on vähintään 40 000 Nm, on varustettava kuljettajaa varoittavilla laitteilla, jotka estävät kuorman vaaralliset liikkeet,- kun nostolaitetta ylikuormitetaan- joko ylitetyn enimmäiskuorman vuoksi tai- ylitetyn kuorman aiheuttaman momentin vuoksi,- kun kaatumisvaaraan johtavat nostetusta kuormasta aiheutuvat momentit ylittyvät.4.2.2 Köysin ohjattu laiteNosto-, lasku-, sekä nosto- ja laskuköydet on varustettava vastapainolla tai laitteella, joka tekee mahdolliseksi jatkuvan köyden jännityksen säädön.4.2.3 Alttiina olevien riskit. Ohjaustilaan ja huoltokohtiin pääsyKoneet, joissa on ohjattu taakka, ja koneet, joiden kuorman tuet liikkuvat selvästi määrätyllä reitillä, on varustettava laitteilla, jotka estävät alttiina olevien vaarantumisen.4.2.4 Käyttötarkoitukseen soveltuvuusKun kone saatetaan markkinoille tai otetaan ensimmäistä kertaa käyttöön, valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan on toteuttamalla tai teettämällä aiheelliset toimenpiteet varmistettava, että käyttövalmiit joko käsikäyttöiset tai voimakäyttöiset nostolaitteet ja koneet voivat toimia turvallisesti käyttötarkoituksensa mukaisesti. Näitä toimenpiteitä toteutettaessa on otettava huomioon koneen staattiset ja dynaamiset ominaisuudet.Jos konetta ei voida koota valmistajan alueella tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan tiloissa, tarvittavat toimenpiteet on toteutettava käyttöpaikalla. Muuten toimenpiteet voidaan toteuttaa joko valmistajan tiloissa tai käyttöpaikalla.4.3 Merkinnät4.3.1 Ketjut ja köydetJokaisessa yksittäisessä nostoketjussa, nostoköydessä tai nostovyössä, joka ei ole kokoonpanon osa, on oltava merkintä tai, jos tämä ei ole mahdollista, laatta tai kiinteä rengas, jossa on oltava valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi ja osoite sekä vastaavan todistuksen numero.Todistuksessa on oltava yhdenmukaistetuissa standardeissa vaaditut merkinnät tai, jos standardeja ei ole, ainakin seuraavat tiedot:- valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen edustajan nimi;- tapauksen mukaan valmistajan tai tämän edustajan osoite yhteisössä;- ketjun tai köyden kuvaus seuraavin tiedoin:- nimelliskoko;- rakenne;- valmistusmateriaali;- materiaaliin käytetty metallurginen erikoiskäsittely;- mahdollisessa testauksessa käytetty standardi;- ketjun tai köyden suurin sallittu nostokuorma. Erikseen määriteltyjä käyttötarkoituksia varten voidaan antaa erilaisia nostokuorman arvoja.4.3.2 NostoapuvälineetJokaisessa nostoapuvälineessä on oltava seuraavat tiedot:- tiedot valmistajasta;- tiedot raaka-aineesta (esimerkiksi kansainvälinen luokitus), jos tätä tietoa tarvitaan yhteensopivuutta varten;- tiedot suurimmasta sallitusta nostokuormasta;- EY-merkki.Jos nostoapuväline koostuu sellaisista osista kuin teräsköydet tai köydet, joihin on mahdotonta tehdä merkintää, ensimmäisessä kohdassa mainitut tiedot on esitettävä apuvälineeseen pysyvästi kiinnitetyssä kilvessä tai vastaavassa.Tietojen on oltava helposti luettavissa ja sijoitettuna paikkaan, josta ne eivät katoa työstön, kulumisen tai muun syyn takia ja jossa ne eivät vaaranna apuvälineen lujuutta.4.3.3 KoneetJokaisessa koneessa on 1.7.3 kohdassa mainittujen vähimmäismerkintöjen lisäksi oltava helposti luettavalla ja pysyvällä tavalla tehdyt nimelliskuormaa koskevat merkinnät:i) selvästi koodaamattomassa muodossa laitteessa itsessään koneesta, jossa vain yksi arvo on mahdollinen;ii) jos nimelliskuorma riippuu koneen käyttötilanteesta, jokainen käyttöpaikka on varustettava kuormakilvellä, jossa on tiedot jokaisen koneen käyttötilanteen nimelliskuormista mieluiten kaavakuvan tai kuormitustaulukon muodossa.Jos kone on varustettu sellaisella kuormauslaitteella, johon ihmiset voivat päästä ja johon liittyy putoamisvaara, kone on varustettava selvällä ja pysyvällä henkilönoston kieltävällä varoituksella. Tämän varoitusmerkinnän on oltava nähtävissä jokaisesta paikasta, josta kuormauslaitteeseen pääsy on mahdollista.4.4 Ohjekirja4.4.1 NostoapuvälineetJokaisen nostoapuvälineen tai jokaisen kokonaisuutena myytävän nostoapuväline-erän mukana on oltava ohjekirja, jossa on ainakin seuraavat tiedot:- tavanomaiset käyttöolosuhteet;- käyttö-, kokoonpano- ja huolto-ohjeet;- käyttörajoitukset (erityisesti niiden nostoapuvälineiden osalta, jotka eivät voi olla 4.1.2.6 e kohdan mukaiset).4.4.2 KoneetOhjekirjassa on 1.7.4 kohdassa mainittujen lisäksi oltava seuraavat tiedot:a) koneen tekniset tiedot ja erityisesti- 4.3.3 ii kohdassa kuvattu kuormitustaulukko, jos tarpeen,- tukiin tai ankkurointeihin kohdistuvat voimat ja ajoradan ominaisuudet,- tarvittaessa vastapainon määrittely ja asennus;b) ajo- ja huoltopäiväkirjan sisältö, jollei ajo- ja huoltopäiväkirjaa ole toimitettu laitteen mukana;c) käyttöohje, erityisesti toimenpiteet silloin, kun käyttäjän suora näköyhteys kuormaan puuttuu;d) tarpeelliset ohjeet koestusten tekemiseen ennen ensimmäistä käyttöönottoa niille koneille, joita ei koota valmistajan tiloissa käyttövalmiiksi.5 YKSINOMAAN MAANALAISEEN TYÖHÖN TARKOITETTUJA KONEITA KOSKEVAT OLENNAISET TURVALLISUUS- JA TERVEYSVAATIMUKSETEdellä 1, 2, 3 ja 4 kohdassa esitettyjen turvallisuus- ja terveysvaatimusten lisäksi koneet, jotka on tarkoitettu yksinomaan maanalaiseen työhön, on suunniteltava ja rakennettava siten, että ne täyttävät seuraavat vaatimukset.5.1 Vakavuuden puutteesta aiheutuvat vaaratKonekäyttöiset kattotuet on suunniteltava ja rakennettava siten, että ne säilyttävät tarkoitetun suuntansa liikkuessaan ja etteivät ne luista ennen tai samalla, kun ne tulevat kuorman alaiseksi, tai sen jälkeen, kun kuormitus on poistettu. Yksittäiset hydrauliset tuet on varustettava ankkurointipisteillä ylälevyä varten.5.2 LiikkuminenKonekäyttöisten kattotukien on sallittava alttiina olevien vapaa liikkuminen.5.3 ValaistusEi noudateta 1.1.4 kohdan kolmannen alakohdan vaatimuksia.5.4 HallintalaitteetRaiteita pitkin kulkevassa koneessa kiihdytykseen ja jarrutukseen käytettyjen hallintalaitteiden on toimittava käsikäyttöisesti. Pakkokäyttöinen hallintalaite voi kuitenkin olla jalkakäyttöinen.Konekäyttöisten kattotukien hallintalaitteet on suunniteltava ja järjestettävä siten, että siirron aikana käyttäjät on suojattu suojakatoksella. Hallintalaitteet on suojattava vahingossa tapahtuvaa vapautumista vastaan.5.5 PysäytysItseliikkuvat raiteilla kulkevat maanalaiseen työhön käytettävät koneet on varustettava pakkokäyttöisellä hallintalaitteella, joka vaikuttaa koneen liikkumista säätelevään hallintajärjestelmään.5.6 PalovaaraKoneen helposti syttyvien osien osalta 3.5.2 kohdan toinen luetelmakohta on pakollinen.Maanalaiseen työhön tarkoitetun koneen jarrujärjestelmä on suunniteltava ja rakennettava siten, ettei se synnytä kipinöitä tai tulipaloja.Lämpövoimamoottoreilla varustetut maanalaiseen työhön tarkoitetut koneet saa varustaa vain sellaisella polttomoottorilla, jossa käytetään polttoainetta, jolla on alhainen haihtumispaine ja joka ei mahdollista sähkölähteestä peräisin olevaa sytytystä.5.7 Pöly-, kaasu- ja muista päästöistä aiheutuvat vaaratPolttomoottoreiden pakokaasut eivät saa olla suunnattuja ylöspäin."LIITE II Lisätään direktiivin 89/392/ETY liitteeseen IV 12 15 kohta:"12 Seuraavantyyppiset maanalaiseen työhön tarkoitetut koneet:- kiskoilla kulkevat koneet, veturit ja jarruvaunut;- hydrauliset konekäyttöiset kattotuet;- polttomoottorit, jotka on tarkoitettu maan alla käytettäviin koneisiin.13 Talousjätteen keräämiseen tarkoitetut käsinlastattavat autot, joissa on puristusmekanismi.14 Liitteessä olevassa 3.4.7 kohdassa tarkoitetut irrotettavat nivelvoimansiirtoakselit ja niiden suojukset.15 Autonnostimet."


Avis juridique important

|

31977L0095

Neuvoston direktiivi 77/95/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta 1976, taksimittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 026 , 31/01/1977 s. 0059 - 0066 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 7 s. 0003  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 6 s. 0003  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 7 s. 0003  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 7 s. 0007  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 7 s. 0007

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 21 päivänä joulukuuta 1976,taksimittareita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (77/95/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäsekä taksimittareiden rakenteesta että tarkastusmenetelmistä on jäsenvaltioissa annettu pakollisia säännöksiä, jotka ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia ja siten ovat tällaisten mittareiden kaupan esteenä; tämän vuoksi näiden säännösten lähentäminen on tarpeen, jamittauslaitteita ja metrologisia tarkastusmenetelmiä koskeviin yleisiin säännöksiin liittyvän jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetussa neuvoston direktiivissä 71/316/ETY(3), sellaisena kuin se on muutettuna liittymisasiakirjalla(4), säädetään ETY:n tyyppihyväksyntä- ja ETY:n ensivakausmenettelyt; tuon direktiivin mukaisesti on tarpeen vahvistaa tekniset vaatimukset, jotka taksimittareiden rakenteen ja toiminnan on täytettävä, jotta niitä voidaan vapaasti tuoda maahan, saattaa markkinoille ja käyttää sen jälkeen kun ne ovat käyneet läpi vaaditut tarkastukset ja niihin on kiinnitetty vaaditut merkit ja merkinnät,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTämä direktiivi koskee "taksimittareiksi" kutsuttuja aikaetäisyysmittareita.Tällaiset mittarit on määritelty tämän direktiivin liitteessä olevassa 1.1 kohdassa.2 artiklaTaksimittarit, joissa saa olla ETY-merkkejä ja -merkintöjä, määritellään tämän direktiivin liitteessä.Niiden on oltava ETY:n tyyppihyväksynnän ja ETY:n ensivakauksen alaisia direktiivin 71/316/ETY liitteessä II olevassa 1.2.2 kohdassa vahvistettujen edellytysten ja kaikkien tämän direktiivin liitteessä vahvistettujen edellytysten mukaisesti.3 artiklaMikään jäsenvaltio ei saa kieltää, estää tai rajoittaa ETY-tyyppihyväksyntämerkillä ja direktiivin 71/316/ETY liitteessä II olevassa 3.1.1.2 kohdassa tarkoitetulla ETY:n osittaisella vakausmerkillä varustettujen taksimittareiden saattamista markkinoille.Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tehtävänä on huolehtia siitä, että ETY:n ensivakausta täydentävät toimet suoritetaan tämän direktiivin liitteen 7.3 kohdassa määrätyllä tavalla ennen kuin nämä mittarit otetaan käyttöön, jos näitä toimia edellytetään kansallisissa säädöksissä ja niitä ei ole aikaisemmin suoritettu.4 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisesti tässä direktiivissä tarkoitettuja kysymyksiä koskevat kansalliset säädöksensä, jotka ne antavat tai aikovat antaa.5 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 21 päivänä joulukuuta 1976.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. P. L. M. M. van der STEE(1) EYVL N:o C 7, 12.1.1976, s. 38(2) EYVL N:o C 35, 16.2.1976, s. 12(3) EYVL N:o L 202, 6.9.1971, s. 1(4) EYVL N:o L 73, 27.3.1972, s. 14LIITE1. TERMINOLOGIAA 1.1 "Taksimittareiksi" kutsutut aikaetäisyysmittaritAikaetäisyysmittarit, jäljempänä "taksimittarit", ovat mittareita, jotka ajoneuvon ominaisuuksien ja niihin asetetun tariffin mukaisesti toiminnassa ollessaan automaattisesti laskevat ja jatkuvasti näyttävät takseiksi kutsuttujen julkisten ajoneuvojen käyttäjien maksettavaksi tulevan summan kuljetun matkan ja, tiettyä nopeutta hitaammin kuljettaessa, ajoneuvon käyttöajan perusteella, ei kuitenkaan erilaisia lisämaksuja, joihin jäsenvaltioissa voimassa olevat paikalliset säännökset voivat oikeuttaa.Tätä liitettä mukautetaan direktiivin 71/316/ETY 17 artiklan säännöksiin siten, että se kattaa taksimittarit, joiden mittausosaan kuuluu sähkölaite. Ennen sitä sähköiset taksimittarit eivät voi saada ETY:n tyyppihyväksyntää.1.2 ErikoistermejäTaksimittarin näyttö riippuu - tariffiasentoa huomioon ottamatta - mittarin vakiosta "k" ja ajoneuvon, johon mittari on asennettu, kertoimesta "w". Tämä kerroin "w" on ajoneuvon pyörien hyöty-ympärysmitan "u" ja pyörien kierrosluvun välityssuhteen suhde ajoneuvon taksimittariin yhdistävän osan kierrosten määrään.1.2.1 Taksimittarin vakio "k"Taksimittarin vakio "k" on luku, joka ilmoittaa signaalityypin ja -määrän, joka mittarin on vastaanotettava ilmoittaakseen tiettyä kuljettua matkaa vastaavan oikean luvun.Tämä vakio "k" ilmoitetaan:a) kierroksina / ilmoitettu kilometri (kierrosta/km), taib) sykäyksinä / ilmoitettu kilometri (sykäystä/km),riippuen siitä, syötetäänkö ajoneuvon kulkemaan matkaan liittyvä tieto taksimittariin sen pääakselin (vetoakseli kohdassa, jossa se tulee mittariin) kierrosten määrän vai sähköisten signaalien muodossa.1.2.2 Ajoneuvon ominaiskerroin "w"Ajoneuvon ominaiskerroin "w" on luku, joka ilmoittaa taksimittaria käyttämään tarkoitettujen signaalien tyypin ja määrän; se ilmoitetaan ajoneuvossa tätä tarkoitusta varten varatussa paikassa ja vastaa tiettyä kuljettua matkaa.Tämä kerroin "w" ilmoitetaan:a) kierroksina / kuljettu kilometri (kierrosta/km), taib) sykäyksinä / kuljettu kilometri (sykäystä/km),riippuen siitä, onko ajoneuvon kulkemaan matkaan liittyvä tieto taksimittaria käyttävän osan kierrosten lukumäärän vai sähköisten signaalien muodossa.Tämä kerroin vaihtelee suhteessa useisiin tekijöihin, etenkin renkaiden kulumiseen ja rengaspaineisiin, ajoneuvon kuormitukseen ja oloihin, joissa matka tehdään. Se on määriteltävä ajoneuvon standarditestioloissa (1.2.7.).1.2.3 Pyörien hyöty-ympärysmitta "u"Taksimittaria suoraan tai epäsuorasti käyttävän ajoneuvon pyörän hyöty-ympärysmitta "u" on matka, jonka ajoneuvo kulkee tämän pyörän yhden täyden kierroksen aikana. Kun kaksi pyörää käyttää taksimittaria yhdessä, hyötyläpimitta on kummankin pyörän millimetreinä ilmaistun hyöty-ympärysmitan keskiarvo.Hyöty-ympärysmitta "u" korreloi ajoneuvon ominaiskertoimen "w" (1.2.2.) kanssa, ja tämä ympärysmitta on sen vuoksi voitava määrittää myös 1.2.7 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukaisesti, jos sen tunnistaminen on tarpeen.1.2.4 AdaptorilaiteAdaptorilaitteen tarkoitus on mukauttaa ajoneuvon ominaiskerroin "w" taksimittarin vakioon "k".1.2.5 Sallittu virhealueJäljempänä 5 jaksossa tarkoitettu sallittu virhealue riippuu yksinomaan mittarista itsestään (mittarivirheet). Virheiden määrittämiseen käytetyt todelliset arvot (5 jakso) lasketaan taksimittarin vakiosta "k" ja tariffeista, joihin mittari on asetettu.Sallittu virhealue määrittää suurimman ja pienimmän luvun enimmäispoikkeaman.1.2.6 MuuttumisnopeusMuuttumisnopeus on nopeus, jolla taksimittarin osoitinlaitteen toiminta muuttuu ajasta kuljettuun matkaan tai päinvastoin.Se saadaan jakamalla "aikatariffi" "etäisyystariffilla".1.2.7 Ajoneuvon standarditestiolot (sen ominaiskertoimen määrittämiseksi)"Ajoneuvon standarditestiolot" saavutetaan, kun:a) taksimittaria käyttävään pyörään tai käyttäviin pyöriin asennetut renkaat ovat tyyppiä, jonka hyöty-ympärysmitta "u" on sama kuin pyörien, joita käytettiin kertoimen "w" määrittelyyn.Niiden on oltava hyvässä kunnossa ja täytetty oikeaan paineeseen,b) ajoneuvon kuorma on noin 150 kg. (Tämän on sovittu vastaavan kahden aikuisen painoa kuljettaja mukaan luettuna.),c) ajoneuvo liikkuu omalla voimallaan tasaisella pinnalla suoraan 40 ± 5 km:n tuntinopeudella.Jos testit suoritetaan erilaisissa oloissa, esim. erilaista painoa tai nopeutta käyttäen tai kävelyvauhdilla tai penkkikoetta käyttäen jne., tulokset korjataan muuntokertoimella, joka on tarpeen niiden arvon muuntamiseksi sellaiseksi, joka olisi saavutettu yllä määritellyissä "standarditestioloissa".2. MITTAYKSIKÖT Vain seuraavia mittayksiköitä voidaan käyttää taksimittareiden osoittamiin tai esittämiin lukuihin:- etäisyyttä varten metri tai kilometri. 18 päivänä lokakuuta 1971 annetun mittayksiköitä koskevan neuvoston direktiivin 71/354/ETY(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 76/770/ETY(2), liitteen C ja D luvuissa esitettyjen mittayksiköiden käyttö on kuitenkin sallittua yhteisössä siirtymäaikana, jonka päättymiseen asti etäisyydet voidaan Yhdistyneessä kuningaskunnassatai Irlannissa ilmaista jaardeina tai maileina, mikäli nämä maat niin haluavat,- aikaa varten sekunti, minuutti tai tunti.Maksu on ilmoitettava ajoneuvon rekisteröintimaan laillisina rahayksikköinä.3. TEKNISET OMINAISUUDET 3.1 Mittalaite ja laskentalaite3.1.1 Taksimittarin on oltava valmistettu siten, että se laskee ja ilmoittaa hinnan ainoastaan seuraavin perustein:a) kuljettu matka (matkaperusteinen toiminta), jolloin ajoneuvo liikkuu muuttumisnopeutta suuremmalla nopeudella,b) aika (aikaperusteinen toiminta), jolloin ajoneuvo liikkuu muuttumisnopeutta pienemmällä nopeudella tai on pysähdyksissä,3.1.2 Matkaperusteisen toiminnan on tapahduttava pyörien avulla, mutta ajoneuvon peruuttamisen ei tule johtaa osoitetun maksun tai matkan vähenemiseen.Aikaperusteisen toiminnan on tapahduttava vain taksimittarin hallintalaitetta käytettäessä aktivoituvan ajanottokoneiston avulla.Jos mekaaninen ajanottokoneisto on käsin vedettävä, sen tulee toimia vähintään kahdeksan tuntia ilman uudelleen vetämistä, tai kaksi tuntia, jos kyseessä on vetojärjestelmä, joka liittyy kuhunkin taksimittarin käynnistämistä edeltävään käsin tehtävään toimeen.Jos mekaaninen ajanottokoneisto on sähköisesti vedettävä, prosessin on oltava automaattinen.Sähköisen ajanottokoneiston on oltava aina toimintavalmis.3.1.3 Kun kyseessä on kunkin tariffin matkaperusteinen toiminta, näytön ensimmäisen muutoksen on tapahduttava, kun on kuljettu lähtömatka, joka määritellään kunkin jäsenvaltion tariffimääräysten perusteella. Näytön myöhempien muutoksien on tapahduttava vastaavien etäisyysjaksojen mukaisesti.Kun kyseessä on kunkin tariffin aikaperusteinen toiminta, ensimmäisen näytössä tapahtuvan muutoksen on ilmettävä, kun on kulunut lähtöaika, joka määritellään kunkin jäsenvaltion tariffimääräysten perusteella. Myöhempien muutosten on tapahduttava näytössä vastaavien ajanjaksojen mukaisesti.Ilman käyttöperusteen muutosta lähtömatkan ja vastaavien etäisyysjaksojen suhteen on oltava sama kuin lähtöajan ja vastaavien aikajaksojen suhteen, käytetystä tariffista riippumatta.3.1.4 Adaptorilaitteen on oltava valmistettu siten, että muihin taksimittarin osiin ei voida päästä käsiksi koteloa avaamalla.3.1.5 Taksimittarin on oltava suunniteltu siten, että kaikki laskentalaitteen muutokset, jotka ovat tarpeen kunkin jäsenvaltion tariffimääräysten edellyttämien tariffimuutosten noudattamiseksi, voidaan tehdä helposti.Kun mittari on varustettu käyttämään useampia tariffeja, kuin mitä juuri tuolloin on voimassa, taksimittarin on kaikissa ylimääräisissä asennoissa laskettava ja osoitettava maksu, joka perustuu johonkin tuon jäsenvaltion tariffimääräysten sallimaan tariffiin.3.2 Hallintalaite3.2.1 Taksimittarin mekanismin käynnistämisen on oltava mahdotonta ennen kuin se on käynnistetty hallintalaitteella, joka on asetettu johonkin seuraavista sallituista asennoista:3.2.2 "VAPAA"-asento"VAPAA"-asennossa:a) näytössä ei saa olla maksettavaa summaa, tai tämän on oltava yhtä kuin nolla. Se voi kuitenkin olla yhtä suuri kuin alkumaksu niissä jäsenvaltioissa, joissa tällaisen lukeman esittäminen on käytössä tämän direktiivin antamishetkellä,b) matkaperusteisen tai aikaperusteisen toiminnon ei pidä käynnistää laitetta, joka näyttää maksettavan summan,c) mahdolliset lisät osoittavan laitteen (3.3.7.) on oltava tyhjä tai osoitettava "nollaa".3.2.3 Muut asennotHallintalaitteen on oltava suunniteltu siten, että "VAPAA"-asennosta alkaen taksimittari voidaan peräkkäin asettaa seuraaviin toiminta-asentoihin:a) kaikkien olemassa olevien tariffien erilaisiin toiminta-asentoihin suuruusjärjestyksessä tai missä tahansa kunkin jäsenvaltion tariffimääräysten sallimassa järjestyksessä; näissä asennoissa aikaperusteisen toiminnon, matkaperusteisen toiminnon ja mahdollisen lisät osoittavan laitteen on oltava käynnissä,b) "PYSÄHTYNYT"-asentoon, joka näyttää maksettavan loppusumman pois luettuna mahdolliset lisät. Tässä asennossa aikaperusteisen toiminnon ei tule olla käynnissä, ja matkaperusteisen toiminnon on käytävä kunkin jäsenvaltion relevanttien määräysten sallimalla tariffilla.3.2.4 Hallintalaitteen käyttöHallintalaitteen käyttöä rajoitetaan seuraavasti:a) taksimittaria ei minkään tariffin toiminta-asennosta tule voida palauttaa "VAPAA"-asentoon ilman käyntiä "PYSÄHTYNYT"-asennossa. Siirtymisen tariffista toiseen tulee kuitenkin olla yhä mahdollista,b) taksimittaria ei tule voida palauttaa "PYSÄHTYNYT"-asennosta minkään tariffin toiminta-asentoon ilman käyntiä "VAPAA"-asennossa.c) taksimittarin on oltava suunniteltu siten, että "VAPAA"-asennon kautta tapahtuva tariffista toiseen siirtyminen on mahdollista vain, jos tätä hallintalaitteen asentoa koskevat edellytykset (3.2.2.) täyttyvät täysin, kun kuljetaan tämän asennon kautta,d) on oltava mahdotonta käyttää hallintalaitetta siten, että taksimittari on joissakin muissa kuin edellä määritellyissä asennoissa.3.2.5 ErityissäännöksiäEdellä esitetyistä vaatimuksista huolimatta erilaisten tariffien vaihtuminen voi myös tapahtua automaattisesti kuljetun matkan tai ajoneuvon käyttöajan perusteella kunkin jäsenvaltion tariffimääräyksissä määritellyllä tavalla.3.3 Näyttölaite3.3.1 Taksimittarin näytön on oltava valmistettu siten, että matkustajan kannalta kiinnostavat tiedot ovat helposti luettavissa päivällä tai yöllä.3.3.2 Maksettavan summan, ei kuitenkaan mahdollisten lisien, on käytävä ilmi luettaessa vähintään 10 mm korkuisten rivissä olevien numeroiden osoittama luku.Kun mittari on hallintalaitetta käyttämällä käynnistetty "VAPAA"-asennosta, näyttölaitteen on osoitettava alkumaksua vastaavaa kiinteää summaa.Tämän jälkeen maksun on muututtava näytössä kiinteän summan muodossa toistuvin portaittaisin lisäyksin.3.3.3 Taksimittarin on oltava varustettu laitteella, jonka näytössä jatkuvasti osoitetaan käytössä oleva toiminta-asento kansallisten vaatimusten mukaisesti.3.3.4 Taksimittarin on oltava suunniteltu siten, että on mahdollista käyttää toistohallintalaitetta osoittamaan käytetty toiminta-asento tai tariffi ajoneuvon ulkopuolella.Tämä toistolaite ei missään tapauksessa saa häiritä mittarin asianmukaista toimintaa tai mahdollistaa pääsyä taksimittarin mekanismiin tai käyttölaitteeseen.3.3.5 Jos näytön pakollisia merkintöjä ei esitetä itsevalaisevin numeroin tai kirjaimin, taksimittariin tulee näiden merkintöjen valaisemista varten kuulua laite, joka ei häikäise, mutta jonka teho on riittävä, jotta sitä on helppo lukea.Tämän laitteen valolähteen vaihtamisen on oltava mahdollista mittarin sinetöityjä osia avaamatta.3.3.6 On oltava mahdollista varustaa taksimittari kansallisissa määräyksissä vaadituilla tai sallituilla laskulaitteilla, kuten taltioijilla, jotka osoittavat:a) ajoneuvon kulkeman kokonaismatkan,b) vuokrattuna kuljetun kokonaismatkan,c) "vuokrauskertojen" kokonaismäärän,d) rekisteröityjen lisättyjen maksuyksiköiden määrän.Näiden taltioijien on täytettävä käyttötarkoituksensa asianmukaisesti. Niiden tulee esittää tiedot peräkkäin olevin vähintään 4 mm korkuisin numeroin.3.3.7 On oltava mahdollista varustaa taksimittari kansallisten määräysten mukaisella lisien näyttölaitteella, joka on erillään maksunäytöstä ja joka "VAPAA"-asennossa nollautuu automaattisesti.Nämä lisät tulee osoittaa peräkkäin olevin vähintään 8 mm korkuisin kirjaimin, joiden korkeus saa olla enintään maksun osoittavien numeroiden korkeutta.3.4 Valinnaiset lisälaitteetTaksimittariin voidaan lisäksi liittää seuraavia lisälaitteita:a) ajoneuvon omistajan kannalta tarpeellisia taltiointilaitteita,b) kortti- tai nauhatulostimia, jotka ilmoittavat maksettavat summat.Tällaisten laitteiden pito ajoneuvossa ja niiden toiminta ei saa vaikuttaa itse taksimittarin asianmukaiseen toimintaan.3.5 Rakenne3.5.1 Taksimittarien on oltava tukevarakenteisia.Niiden keskeisten osien on oltava valmistettu materiaaleista, jotka takaavat riittävän lujuuden ja luotettavuuden.3.5.2 Itse taksimittarin ja kaikkien taksimittarin rungon ulkopuolisten adaptorilaitteiden rungon sekä kaikkien välitysosien suojusten on oltava valmistettu siten, että mekanismin keskeisiin osiin ei voida päästä käsiksi ulkopuolelta ja että nämä ovat suojassa pölyltä ja kosteudelta.Säädön mahdollistavien komponenttien käsittelyn on oltava mahdotonta ilman takuusinettien rikkomista (6 jakso).4. MERKINNÄT 4.1 Yleiset merkinnät ja tunnistusKussakin taksimittarissa on näytössä tai sinetöidyllä levyllä oltava seuraavat tavanomaisissa asennusoloissa helposti nähtävät ja luettavat merkinnät:a) valmistajan nimi ja osoite tai merkki,b) mittarin tyyppikuvaus, sen numero ja valmistusvuosi,c) ETY-tyyppihyväksyntämerkki,d) sen vakio "k" (vähintään 0,2 %:n suhteellisella tarkkuudella).Kussakin taksimittarissa on oltava tilaa seuraaville:a) tarvittaessa lisätiedoille, jotka liittyvät mittariin tai ajoneuvoon kansallisten määräysten vaatimusten mukaisesti,b) ETY:n osittaisen ensivakausmerkin lisäksi muille kansallisten määräysten mukaisille merkeille.4.2 Erityismerkinnät4.2.1 Osoitettujen arvojen tarkoitus on esitettävä selvästi, luettavasti ja yksiselitteisesti lähellä kaikkien osoituslaitteiden näyttöjä.4.2.2 Rahayksikön nimi tai symboli on esitettävä matkan hinnan ja maksettavien lisien määrän osoittavien näyttöjen vieressä.5. SALLITTU VIRHEALUE Asennusvalmiin ja lisälaitteillaan varustetun aikaetäisyysmittarin penkkitestausta varten mitattujen määrien (sopimuksen mukainen) todellinen arvo on se, joka saadaan mittarissa esitetystä "k":n arvosta ja tariff(e)ista, johon (joihin) mittari on säädetty.Näiden määrien todellisten arvojen on oltava sallittujen osoitettujen arvojen pienimmän ja suurimman arvon välillä.5.1 Matkaperusteisessa käytössä kuljetun matkan sallittu virhealue ei saa ylittää:a) lähtömatka (3.1.3): 2 % todellisesta arvosta; 1 000:ta metriä lyhyempiä lähtömatkoja varten sallitaan kuitenkin 20 metrin alue,b) seuraavat etäisyydet: 2 % todellisesta arvosta.5.2 Aikaperusteisessa käytössä tietyn ajan sallittu virhealue ei saa ylittää:a) lähtöaika (3.1.3): 3 % todellisesta arvosta; 10:tä minuuttia lyhyempiä lähtöaikoja varten sallitaan kuitenkin 18 sekunnin alue,b) seuraavat jaksot: 3 % todellisesta arvosta.5.3 Kansallisissa määräyksissä on määrättävä, onko koko mittausjärjestelmä (taksimittari + ajoneuvo) säädettävä siten, että sallitun virhealueen rajat ovat symmetriset tai epäsymmetriset suhteessa nollavirheeseen; etäisyysperusteisessa käytössä tämä on virhe, joka on suhteessa ajoneuvon todellisuudessa kulkemaan matkaan.6. SINETÖINTI 6.1 Seuraavien taksimittarin osien on oltava rakennettu siten, että ne voidaan sinetöidä:a) kotelo, joka sisältää taksimittarin sisäisen mekanismin;b) adaptorilaitteen kotelo;c) taksimittarin liitäntäkohdan ja ajoneuvossa mittariin yhdistämistä varten olevan komponentin yhdistävien mekaanisten tai sähköisten laitteiden suojakannet, mukaan luettuna adaptorilaitteen irrotettavat osat;d) kun ajanottomekanismi on sähköisesti vedettävä ja taksimittarin hallintalaite on sähkökäyttöinen: sähköjohtoliitännät;e) kaikki pakollisia merkintöjä tai tarkastusmerkintöjä varten olevat laatat;f) kohdassa 3.3.4 tarkoitetun toistolaitteen sähköjohtoliitännät, jos sellainen on asennettu.6.2 Kaikki tällaiset sinetit on kiinnitettävä siten, että pääsy suojattuihin osiin ja liitäntöihin on mahdotonta vahingoittamatta sinettiä.6.3 ETY-tyyppihyväksyntätodistuksessa on määrättävä, mihin sinetit on sijoitettava, ja tarvittaessa sinetöintilaitteiden luonne ja muoto.7. ETY-ENSIVAKAUS 7.1 Jos vaaditaan täydellistä ETY-tarkastusta, taksimittarin ensivakaus on suoritettava useissa vaiheissa.7.2 Ensimmäinen vaihe: taksimittari saa ETY:n osittaisen vakausmerkin, kun:a) sen tyyppi on saanut ETY-tyyppihyväksynnän;b) mittari vastaa hyväksyttyä mallia, ja siinä on 4.1 kohdassa vaaditut merkinnät;c) näiden virheiden alue täyttää 5.1 ja 5.2 kohdan vaatimukset.7.3 Myöhemmät vaiheet: nämä ovat taksimittarin käyttömaan viranomaisten vastuulla.Ne sisältävät:- ennen ajoneuvoon asennusta:a) mittarin säätöjen tarkastamisen 5.3 kohdan mukaisesti,b) tariffisäätöjen tarkastamisen kansallisten määräysten mukaisesti.- ajoneuvoon asentamisen jälkeen:täten aikaansaadun mittausjärjestelmän tarkastuksen.(1) EYVL N:o L 243, 29.10.1971, s. 29(2) EYVL N:o L 262, 27.9.1976, s. 204