Avis juridique important

|

32000L0040

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/40/EY, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2000, moottoriajoneuvojen etualleajosuojausta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta

Virallinen lehti nro L 203 , 10/08/2000 s. 0009 - 0028

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/40/EY,annettu 26 päivänä kesäkuuta 2000,moottoriajoneuvojen etualleajosuojausta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisestaEUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(3),sekä katsovat seuraavaa:(1) Saatuaan Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon neuvosto valtuutti päätöksellään 97/836/EY(4) Euroopan yhteisön liittymään Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (ECE) 20 päivänä maaliskuuta 1958 Genevessä tehtyyn ja 16 päivänä lokakuuta 1995 tarkistettuun sopimukseen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista.(2) Liittyessään sopimukseen yhteisö hyväksyi myös mainitun sopimuksen mukaisesti laaditun määritellyn sääntöluettelon. Tämä luettelo sisältää YK:n Euroopan talouskomission säännön N:o 93(5).(3) Euroopan tieliikenneonnettomuuksien uhrien lukumäärän vähentämiseksi on tarpeen ottaa YK:n Euroopan talouskomission säännössä N:o 93 määrätyt toimenpiteet viipymättä käyttöön moottoriajoneuvojen ja niiden tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annetulla neuvoston direktiivillä 70/156/ETY(6) perustetussa EY-tyyppihyväksyntämenettelyssä, jotta henkilöautojen ja kevyiden pakettiautojen kuljettajia ja matkustajia voitaisiin paremmin suojella loukkaantumisilta törmäystilanteessa raskaiden hyötyajoneuvojen etuosiin ja jotta etualleajosuojien ja niillä varustettujen ajoneuvojen valmistajat voisivat saada EY-tyyppihyväksynnän, jos nämä etualleajosuojat ovat mainitun säännön teknisten vaatimusten mukaiset.(4) Tämän direktiivin tavoitteita ei voida riittävästi saavuttaa jäsenvaltioiden tasolla ottaen huomioon ehdotetun toiminnan laajuus ja vaikutukset kyseisellä alalla, vaan tavoite voidaan paremmin saavuttaa yhteisön tasolla perustamissopimuksen 5 artiklassa määrättyjen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. Tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen eli EY-tyyppihyväksynnän saavuttamiseksi tarpeen.(5) Tämä direktiivi on yksi niistä erityisdirektiiveistä, joiden säännöksiä on noudatettava EY-tyyppihyväksyntämenettelyn noudattamiseksi. Tämän vuoksi ajoneuvoja, ajoneuvojärjestelmiä, osia ja erillisiä teknisiä yksiköitä koskevia direktiivin 70/156/ETY säännöksiä sovelletaan tähän direktiiviin.(6) Ottaen huomioon massaltaan yli 3,5 tonnin hyötyajoneuvoille tapahtuvien tieliikenneonnettomuuksien huomattava määrä, tieturvallisuuden parantamiseksi olisi kyseisiä ajoneuvoja koskevat säännökset tehtävä tällä direktiivillä sitoviksi odottamatta, että kyseisen luokan ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntää täydennetään.(7) Tämän vuoksi direktiivi 70/156/ETY olisi muutettava,OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaTässä direktiivissä tarkoitetaan:a) "ajoneuvolla" direktiivin 70/156/ETY liitteessä II olevassa A jaksossa määriteltyä moottoriajoneuvoa;b) "etualleajosuojalla" etualleajosuojaa, joka on tarkoitettu ajoneuvon osaksi ja joka voidaan hyväksyä erillisenä teknisenä yksikkönä direktiivin 70/156/ETY 2 artiklan mukaisesti.2 artikla1. Jäsenvaltiot eivät saa 10 päivänä elokuuta 2001 alkaen tai, jos 3 artiklassa tarkoitettu julkaiseminen siirtyy 10 päivänä helmikuuta 2001 jälkeen, kuuden kuukauden kuluttua mainitusta julkaisemisesta, ajoneuvon etualleajosuojaukseen liittyvistä syistä:a) evätä EY-tyyppihyväksyntää tai kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypin osalta eivätkä erillisenä teknisenä yksikkönä pidettävän etualleajosuojan tyypin osalta,taib) kieltää ajoneuvojen eivätkä erillisinä teknisinä yksikköinä pidettävien etualleajosuojien rekisteröintiä, myyntiä tai käyttöönottoa,jos ajoneuvot tai erilliset tekniset yksiköt ovat tämän direktiivin vaatimusten mukaiset.2. Alkaen 10 päivänä elokuuta 2003:a) jäsenvaltiot eivät enää saa myöntää EY-tyyppihyväksyntää eivätkä kansallista tyyppihyväksyntää ajoneuvotyypille eivätkä etualleajosuojatyypille erillisenä teknisenä yksikkönä,b) jäsenvaltioiden on kiellettävä uusien ajoneuvojen ja erillisinä teknisinä yksikköinä olevien uusien etualleajosuojien rekisteröinti, myynti ja käyttöönotto,etualleajosuojaukseen liittyvistä syistä, jos tämän direktiivin vaatimukset eivät täyty.3. EY-tyyppihyväksyntää koskevat hallinnolliset määräykset vahvistetaan liitteessä I.Tämän direktiivin soveltamisala ja EY-tyyppihyväksynnän saamiseksi täytettävät tekniset vaatimukset täsmennetään liitteessä II.3 artiklaYhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö N:o 93 julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ennen 10 päivää helmikuuta 2001.4 artiklaMuutetaan direktiivi 70/156/ETY seuraavasti:1. Muutetaan liite I seuraavasti:a) Korvataan 2.3.4 kohta seuraavasti:"2.3.4 Etumaisimman akselin leveys (renkaiden uloimmasta reunasta mitattuna lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa): ...";b) Lisätään kohdat seuraavasti:"9.22 Etualleajosuojaus9.22.1 Piirustukset etualleajosuojauksen kannalta merkittävistä ajoneuvon osista, toisin sanoen piirustus ajoneuvosta ja/tai alustasta sekä leveimmän etuakselin sijainnista ja asennuksesta, piirustus etualleajosuojauksen asennuksesta ja/tai varusteista. Jos alleajosuojaus ei ole erityislaite, piirustuksesta on selvästi ilmettävä, että vaaditut mitat täyttyvät: ...9.22.2 Erityislaitteen osalta täydellinen kuvaus ja/tai piirustus etualleajosuojauksesta (myös asennuksesta ja varusteista) tai jos laite on hyväksytty erillisenä teknisenä yksikkönä, tyyppihyväksyntänumero: ...";2. Muutetaan liite IV seuraavasti:a) Lisätään I osaan kohta seuraavasti:">TAULUKON PAIKKA>"b) Lisätään II osaan kohta seuraavasti:">TAULUKON PAIKKA>"5 artikla1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ennen 10 päivää elokuuta 2001. Jos 3 artiklassa tarkoitettu julkaiseminen kuitenkin siirtyy 10 päivänä helmikuuta 2001 jälkeen, jäsenvaltioiden on täytettävä tämä velvoite kuuden kuudauden kuluessa mainitusta julkaisemisesta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä säännöksiä 10 päivänä elokuuta 2001 alkaen tai, jos 3 artiklassa tarkoitettu julkaiseminen siirtyy 10 päivänä helmikuuta 2001 jälkeen, kuuden kuukauden kuluttua mainitusta julkaisemisesta.Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.6 artiklaTämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.7 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 26. päivänä kesäkuuta 2000.Euroopan parlamentin puolestaN. FontainePuhemiesNeuvoston puolestaJ. CoelhoPuheenjohtaja(1) EYVL C 89, 30.3.1999, s. 11.(2) EYVL C 209, 22.7.1999, s. 8.(3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 27. lokakuuta 1999 (EYVL C 154, 5.6.2000, s. 50), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 27. maaliskuuta 2000 (EYVL C 178, 27.6.2000, s. 1), ja Euroopan parlamentin päätös, tehty 17. toukokuuta 2000.(4) EYVL L 346, 17.12.1997, s. 78.(5) Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission asiakirja E/ECE/324.(6) EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/91/EY (EYVL L 11, 16.1.1999, s. 25).LIITELUETTELO>TAULUKON PAIKKA>LIITE IEY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVAT HALLINNOLLISET MÄÄRÄYKSET1 TYYPPIHYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN1.1 Erillisenä teknisenä yksikkönä olevan etualleajosuojan EY-tyyppihyväksynnän hakeminen.1.1.1 Etualleajosuojan valmistajan on haettava direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 4 kohdan mukaista EY-tyyppihyväksyntää etualleajosuojalle, jota pidetään kyseisen direktiivin 2 artiklassa tarkoitettuna erillisenä teknisenä yksikkönä.1.1.2 Ilmoituslomakkeen malli on lisäyksessä 1.1.1.3 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava edustava näyte hyväksyttävästä laitetyypistä. Kyseinen tutkimuslaitos voi tarvittaessa vaatia lisää näytekappaleita. Näytekappaleissa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittynä hakijan toiminimi tai tavaramerkki ja tyyppinimi.1.2 Ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksynnän hakeminen erillisinä teknisinä yksikköinä tyyppihyväksyttyjen etualleajosuojien asennuksen osalta.1.2.1 Ajoneuvon valmistajan on haettava direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaista EY-tyyppihyväksyntää.1.2.2 Ilmoituslomakkeen malli on lisäyksessä 2.1.2.3 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo sekä asennusta varten erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytty etualleajosuoja.1.3 Ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksynnän hakeminen sen etualleajosuojauksen osalta.1.3.1 Ajoneuvon valmistajan on haettava direktiivin 70/156/ETY 3 artiklan 1 kohdan mukaista EY-tyyppihyväksyntää.1.3.2 Ilmoituslomakkeen malli on lisäyksessä 3.1.3.3 Tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tekniselle tutkimuslaitokselle on toimitettava hyväksyttävää tyyppiä edustava ajoneuvo.2 EY-TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MYÖNTÄMINEN2.1 Jos asiaa koskevat vaatimukset täytetään, EY-tyyppihyväksyntä myönnetään direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 3 kohdan ja soveltuvin osin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti.2.2 EY-tyyppihyväksyntätodistuksen malli on:2.2.1 etualleajosuojalle erillisenä teknisenä yksikkönä lisäyksessä 4;2.2.2 ajoneuvotyypille erillisinä teknisinä yksikköinä tyyppihyväksyttyjen etualleajosuojien asennuksen osalta lisäyksessä 5;2.2.3 ajoneuvotyypille sen etualleajosuojauksen osalta lisäyksessä 6.2.3 Jokaiselle hyväksytylle etualleajosuojatyypille tai ajoneuvotyypille annetaan hyväksyntänumero direktiivin 70/156/ETY liitteen mukaisesti. Sama jäsenvaltio ei saa antaa samaa numeroa toiselle etualleajosuojatyypille tai ajoneuvotyypille.3 ERILLISTEN TEKNISTEN YKSIKÖIDEN EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKKI3.1 Jokaisessa etualleajosuojassa, joka on tämän direktiivin mukaisesti erillisenä teknisenä yksikkönä hyväksytyn tyypin mukainen, on oltava EY-tyyppihyväksyntämerkki.3.2 Tämän merkin on koostuttava "e"-kirjainta ympäröivästä suorakulmiosta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen jäsenvaltion tunnusnumero:1 Saksa2 Ranska3 Italia4 Alankomaat5 Ruotsi6 Belgia9 Espanja11 Yhdistynyt kuningaskunta12 Itävalta13 Luxemburg17 Suomi18 Tanska21 Portugali23 Kreikka24 IrlantiHyväksyntämerkissä on myös oltava suorakulmion lähellä oleva "perushyväksyntänumero", joka sisältyy direktiivin 70/156/ETY liitteessä VII tarkoitetun tyyppihyväksyntänumeron 4 jaksoon ja jonka edellä on kaksi lukua, jotka ilmaisevat direktiivin 2000/40/EY EY-tyyppihyväksynnän myöntämispäivänä viimeisimmälle huomattavalle tekniselle tarkistukselle annetun järjestysnumeron. Tämän direktiivin järjestysnumero on 00.3.3 EY-tyyppihyväksyntämerkki on kiinnitettävä etualleajosuojaan siten, että se ei voi kulua pois ja että se on selvästi luettavissa myös silloin, kun laite on asennettu ajoneuvoon.3.4 Esimerkki EY-tyyppihyväksyntämerkistä esitetään lisäyksessä 7.4 TYYPIN JA HYVÄKSYNTÖJEN MUUTOKSET4.1 Jos tämän direktiivin säännösten mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä muutetaan, on sovellettava direktiivin 70/156/ETY 5 artiklan säännöksiä.5 TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS5.1 Toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden varmistamiseksi toteutetaan direktiivin 70/156/ETY 10 artiklan säännösten mukaisesti.Lisäys 1ILMOITUSLOMAKE NRO ...erillisenä teknisenä yksikkönä olevan etualleajosuojan EY-tyyppihyväksyntää varten(direktiivi 2000/40/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä .../.../EY)>PIC FILE= "L_2000203FI.001502.EPS">Lisäys 2Neuvoston direktiivin 70/156/ETY(1) liitteen I mukainenILMOITUSLOMAKE NRO ...ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää varten erillisenä teknisenä yksikkönä tyyppihyväksytyn etualleajosuojan asennuksen osalta(direktiivi 2000/40/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä .../.../EY)>PIC FILE= "L_2000203FI.001602.EPS">>PIC FILE= "L_2000203FI.001701.EPS">(1) Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerot ja alaviitteet ovat direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaiset. Tämän direktiivin kannalta merkityksettömät kohdat on jätetty pois.Lisäys 3Neuvoston direktiivin 70/156/ETY(1) liitteen I mukainenILMOITUSLOMAKE NRO ...ajoneuvotyypin EY-tyyppihyväksyntää varten sen etualleajosuojauksen osalta(direktiivi 2000/40/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä .../.../EY)>PIC FILE= "L_2000203FI.001802.EPS">>PIC FILE= "L_2000203FI.001901.EPS">(1) Tässä ilmoituslomakkeessa käytetyt kohtien numerot ja alaviitteet ovat direktiivin 70/156/ETY liitteen I mukaiset. Tämän direktiivin kannalta merkityksettömät kohdat on jätetty pois.Lisäys 4MALLI[Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm)]EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS>PIC FILE= "L_2000203FI.002002.EPS">>PIC FILE= "L_2000203FI.002101.EPS">Lisäys 5MALLI[Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm)]EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS>PIC FILE= "L_2000203FI.002202.EPS">>PIC FILE= "L_2000203FI.002301.EPS">Lisäys 6MALLI[Enimmäiskoko: A4 (210 mm × 297 mm)]EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄTODISTUS>PIC FILE= "L_2000203FI.002402.EPS">>PIC FILE= "L_2000203FI.002501.EPS">Lisäys 7EY-TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKIN MALLI>PIC FILE= "L_2000203FI.002602.TIF">Edellä olevalla EY-tyyppihyväksyntämerkillä varustettu etualleajosuoja on tyyppihyväksytty Saksassa (e1) perushyväksyntänumerolla 2439 tämän direktiivin mukaisesti (00).Käytetyt luvut ovat ainoastaan viitteellisiä.LIITE IISOVELTAMISALA JA TEKNISET VAATIMUKSET1 SOVELTAMISALA1.1 Tätä direktiiviä sovelletaan:1.1.1 erillisinä teknisinä yksikköinä oleviin etualleajosuojiin, jotka on tarkoitettu asennettaviksi N2- ja N3-luokan ajoneuvoihin(1),1.1.2 N2- ja N3-luokan ajoneuvoihin erillisinä teknisinä yksikköinä tyyppihyväksyttyjen etualleajosuojien asennuksen osalta,1.1.3 N2- ja N3-luokan ajoneuvoihin niiden etualleajosuojauksen osalta.1.2 N2-luokan ajoneuvojen, joiden enimmäismassa on enintään 7,5 tonnia, on ainoastaan täytettävä tässä direktiivissä säädetty 400 millimetrin maavaraa koskeva vaatimus.1.3 Tämän direktiivin vaatimuksia ei sovelleta:1.3.1 N2- ja N3-luokan maastoajoneuvoihin,1.3.2 ajoneuvoihin, joiden käyttötarkoitus on ristiriidassa etualleajosuojausta koskevien säännösten kanssa.2 MÄÄRITELMÄTTässä direktiivissä:2.1 Ajoneuvon "enimmäismassalla" tarkoitetaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevassa 2.8 kohdassa määriteltyä suurinta teknisesti sallittua massaa kuormitettuna.2.2 "Kuormaamattomalla ajoneuvolla" tarkoitetaan ajokunnossa olevaa ajoneuvoa, jolla on direktiivin 70/156/ETY liitteessä I olevassa 2.6 kohdassa määritelty massa.2.3 "Etuallesuojan tyypillä" tarkoitetaan etualleajosuojia, jotka eivät eroa toisistaan seuraavien olennaisten ominaisuuksien osalta: muoto, mitat, kiinnitys, materiaalit ja liitteessä I olevassa 1.1.3 kohdassa tarkoitetut merkinnät.2.4 "Etualleajosuojauksella" tarkoitetaan sitä, ettäajoneuvon etuosassa on erityinen etualleajosuoja, taiajoneuvon korin, alustan osien tai muiden osien katsotaan muotonsa ja ominaisuuksiensa puolesta täyttävän etualleajosuojan tehtävän.2.5 "Ajoneuvotyypillä" tarkoitetaan ajoneuvoja, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan seuraavien ominaisuuksien osalta:2.5.1 etumaisen akselin leveys renkaiden uloimmasta reunasta mitattuna lukuun ottamatta renkaiden pullistumia lähellä maanpintaa,2.5.2 ajoneuvon etuosan rakenne, mitat, muoto ja materiaalit siltä osin, kuin ne vaikuttavat tämän direktiivin asianomaisen osan vaatimuksiin,2.5.3 ajoneuvoon asennettu hyväksytty etualleajosuoja,2.5.4 ajoneuvotyypin enimmäismassa.3 TEKNISET VAATIMUKSETTekniset vaatimukset, jotka on täytettävä tyyppihyväksynnän saamiseksi tämän direktiivin mukaisesti, ovat Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission säännön N:o 93 6.8 ja 10 kohdassa ja liitteessä 5 asetetut vaatimukset seuraavin poikkeuksin:3.1 Kohdassa 8.2 olevan ilmaisun "liitteeseen I sisältyy ilmoitusasiakirja" vastineena on pidettävä ilmausta "liitteen I lisäykseen 5 sisältyvä EY-tyyppihyväksyntätodistus".3.2 Kohdassa 8.3 suluissa olevan ilmaisun "(liite 1, 9 kohta)" vastineena on pidettävä ilmausta "(liite I, lisäys 4, lisäyksen liite, 1.4 kohta)".3.3 Kohdassa 8.6 suluissa olevan ilmauksen "(liite 1, 8 kohta)" vastineena on pidettävä ilmausta "(liite I, lisäys 1, 2.3 kohta)".3.4 Liitteessä V olevassa 3.5.1 kohdassa olevan ilmauksen "III osan mukaisten hakemusten osalta" vastineena on pidettävä ilmausta "Liitteessä I olevan 1.3 kohdan mukaisten hakemusten osalta".(1) Sellaisena kuin ne on määritelty direktiivin 70/156/ETY liitteessä II olevassa A jaksossa.


Avis juridique important

|

31969L0464

Neuvoston direktiivi 69/464/ETY, annettu 8 päivänä joulukuuta 1969, perunasyövän torjunnasta

Virallinen lehti nro L 323 , 24/12/1969 s. 0001 - 0002 Suomenk. erityispainos Alue 3 Nide 2 s. 0249  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1969(II) s. 0545  Ruotsink. erityispainos Alue 3 Nide 2 s. 0249  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1969(II) s. 0561  Kreikank. erityispainos: Luku 03 Nide 5 s. 0019  Espanjank. erityispainos: Luku 03 Nide 3 s. 0170  Portugalink. erityispainos: Luku 03 Nide 3 s. 0170

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 8 päivänä joulukuuta 1969,perunasyövän torjunnasta (69/464/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, ja erityisesti sen 43 ja 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,sekä katsoo, ettäperunantuotannolla on tärkeä asema yhteisön maataloudessa,haitalliset organismit vaikuttavat tuotokseen jatkuvasti,suojaamalla perunanviljely haitallisilta organismeilta, ei ainoastaan pystytä ylläpitämään nykyistä tuotantokapasiteettia, vaan myös parannetaan maatalouden tuottavuutta,torjuntatoimenpiteillä, joilla haitallisten organismien kulkeutuminen kuhunkin jäsenvaltioon pyritään estämään, on vain rajoitettu vaikutus, jos näitä haitallisia organismeja ei samanaikaisesti ja järjestelmällisesti torjuta ja estetä leviämästä koko yhteisön alueella,yksi perunalle haitallisimmista organismeista on perunasyöpää aiheuttava patogeeni Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc.,tätä kasvitautia on tavattu useissa jäsenvaltioissa, ja joitakin rajoitettuja tartuntalähteitä esiintyy yhteisön alueella,jos ei toteuteta tehokkaita toimenpiteitä tämän kasvitaudin torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi, on se koko yhteisön alueen perunanviljelylle pysyvä uhka,tämän haitallisen organismin hävittämisestä on annettava yhteisön vähimmäissäännökset; jäsenvaltioilla on kuitenkin tarvittaessa oltava mahdollisuus antaa lisäsäännöksiä sekä vähimmäissäännöksiä tiukempia säännöksiä,tämän haitallisen organismin tiettyjä rotuja kestävät perunalajikkeet ovat tärkeässä asemassa; niiden käyttö on erittäin tärkeää erityisesti saastuneita peltolohkoja ympäröivillä turvavyöhykkeillä; sen vuoksi on yleisen edun mukaista julkaista säännöllisesti luettelo näistä lajikkeista, jasaastunnan esiintymisen ja perunalajikkeiden taudinkestävyyden määrittämiseen on ilmeisesti tarpeen käyttää tarkoitukseen sopivia, jäsenvaltioiden hyväksymiä menetelmiä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Tämä direktiivi koskee niitä vähimmäistoimenpiteitä, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava perunasyövän torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi.2 artikla 1. Jos todetaan, että perunasyövän aiheuttajaa, Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc. -lajia esiintyy, on jäsenvaltioiden rajattava saastunut peltolohko ja sitä ympäröivä riittävän laaja turvavyöhyke lähialueiden suojelemiseksi.2. Peltolohko katsotaan saastuneeksi, jos perunasyövän oireet todetaan yhdessäkin lohkon kasvissa.3 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että saastuneelta peltolohkolta lähtöisin olevat perunan mukulat ja varsisto on käsiteltävä siten, että haitallinen organismi tuhoutuu. Jos saastuneiden mukuloiden ja varsien kasvupaikkaa ei ole enää mahdollista selvittää, on käsiteltävä koko tavaraerä, josta saastuneet mukulat tai varret on löydetty.4 artikla Jäsenvaltioiden on säädettävä, että perunasyövän saastuttamilla peltolohkoilla:a) ei saa viljellä perunaa,b) ei saa viljellä eikä varastoida maassa tai muullakaan tavoin muualle istutettavaksi tarkoitettuja kasveja.5 artikla 1. Jäsenvaltioiden on säädettävä, että turvavyöhykkeellä saa viljellä ainoastaan saastuneella peltolohkolla todetut Synchytrium endobioticum -rodut kestävää perunalajiketta.2. Perunalajiketta pidetään tietyn Synchytrium endobioticum -rodun kestävänä silloin, kun lajike reagoi tämän rodun taudinaiheuttajan aiheuttamaan saastuntaan siten, ettei tämän patogeenin aiheuttamasta sekundääritartunnasta ole vaaraa.6 artikla Jäsenvaltiot saavat peruuttaa ne toimenpiteet, jotka on toteutettu perunasyövän torjumiseksi ja sen leviämisen estämiseksi, ainoastaan siinä tapauksessa, että Synchytrium endobioticum -kasvintuhoojaa ei enää todeta esiintyvän.7 artikla Jäsenvaltioiden on kiellettävä lajin Synchytrium endobioticum hallussapito.8 artikla Jäsenvaltiot voivat myöntää poikkeuksia 3, 4, 5 ja 7 artiklassa tarkoitetuista toimenpiteistä silloin, kun on kyse tieteellisestä toiminnasta, kokeista ja valintatyöstä sillä edellytyksellä, että niistä ei ole haittaa perunasyövän torjunnalle eivätkä ne aiheuta tämän taudin leviämisvaaraa.9 artikla Jäsenvaltiot voivat antaa lisäsäännöksiä tai edellytettyä tiukempia perunasyövän torjuntaa tai sen leviämisen estämistä koskevia säännöksiä, jos tällaiset säännökset ovat tarpeen.10 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain 1 päivään tammikuuta mennessä luettelo kaikista kaupan pitämiseen hyväksymistään perunalajikkeista, joiden ne ovat virallisissa tutkimuksissa todenneet olevan Synchytrium endobioticum -kasvintuhoojan kestäviä. Niiden on ilmoitettava myös ne Synchytrium endobioticum -rodut, joita vastaan perunalajikkeet ovat taudinkestäviä.2. Komissio varmistaa, että jäsenvaltioiden ilmoituksiin perustuva luettelo taudinkestävistä perunalajikkeista julkaistaan vuosittain, jos mahdollista, ennen 1 päivää helmikuuta.11 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että Synchytrium endobioticum -kasvintuhoojan aiheuttaman saastunnan ja perunalajikkeiden taudinkestävyyden määrittämiseen käytetään tarkoitukseen sopivia, jäsenvaltioiden hyväksymiä menetelmiä.12 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet voimaan kahden vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 8 päivänä joulukuuta 1969.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaJ. M. A. H. LUNS(1) EYVL N:o 28, 17.2.1967, s. 454/67


Avis juridique important

|

31968L0415

Neuvoston direktiivi 68/415/ETY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1968, maanviljelijöiksi toisen jäsenvaltion alueelle sijoittautuneiden jäsenvaltion kansalaisten oikeudesta saada erimuotoisia avustuksia

Virallinen lehti nro L 308 , 23/12/1968 s. 0017 - 0018 Suomenk. erityispainos Alue 6 Nide 1 s. 0088  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1968(II) s. 0578  Ruotsink. erityispainos Alue 6 Nide 1 s. 0088  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1968(II) s. 0589  Kreikank. erityispainos: Luku 06 Nide 1 s. 0114  Espanjank. erityispainos: Luku 06 Nide 1 s. 0110  Portugalink. erityispainos: Luku 06 Nide 1 s. 0110

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 20 päivänä joulukuuta 1968,maanviljelijöiksi toisen jäsenvaltion alueelle sijoittautuneiden jäsenvaltion kansalaisten oikeudesta saada erimuotoisia avustuksia (68/415/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 54 artiklan 2 ja 3 kohdan,ottaa huomioon sijoittautumisvapauden rajoitusten poistamiseksi annetun yleisen toimintaohjelman (1) ja erityisesti sen IV osaston F jakson 5 alakohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (3),sekä katsoo, ettäsijoittautumisvapauden rajoitusten poistamiseksi annettu yleinen toimintaohjelma sisältää erityisen aikataulun tämän vapauden toteuttamiseksi maataloudessa, ja siinä otetaan huomioon maataloustoiminnan erikoislaatu; tämän aikataulun viidenteen toimenpidejaksoon kuuluu, että kolmannen vaiheen alussa jokaisen jäsenvaltion on huolehdittava, että maanviljelijöillä, jotka ovat toisen jäsenvaltion kansalaisia on mahdollisuus saada erimuotoisia avustuksia samoin edellytyksin kuin omat kansalaiset,yleisen toimintaohjelman määräyksissä tarkoitetaan kaikenlaisia avustusmuotoja, joita myönnetään vastaanottajamaahan sijoittautuneelle maanviljelijälle itselleen, hänen hyödyntämälleen omaisuudelle, käyttämilleen menetelmille tai tuottamilleen tavaroille; sosiaaliturva- ja sosiaalivakuutusjärjestelmistä saadut avustukset, joista yleisessä toimintaohjelmassa säädetyn aikataulun mukaisesti säädetään siirtymäkauden lopussa annettavissa säädöksissä, tulisi jättää kuitenkin tämän direktiivin ulkopuolelle,edunsaajat, joita tarkoitetaan menettelystä sijoittautumisvapauden toteuttamiseksi maataloudessa jäsenvaltion alueella keskeytymättä kahden vuoden ajan palkattuina maataloustyöntekijöinä työskennelleiden muiden jäsenvaltion kansalaisten osalta 2 päivänä huhtikuuta 1963 annetussa neuvoston direktiivissä (4), ja edunsaajat, joita tarkoitetaan yksityiskohtaisista säännöksistä vapauden toteuttamiseksi sijoittautua hylätyille tai yli kahden vuoden ajan viljelemättömille maatiloille 2 päivänä huhtikuuta 1963 annetussa neuvoston direktiivissä (5), nauttivat jo erimuotoisten tukien saamisen suhteen samanlaista kohtelua kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaiset, jaedunsaajien oikeus saada takaisinmaksettavia lainoja, mukaan lukien kaikki korkotuetut lainat, on jo tunnustettu toisen jäsenvaltion alueella maanviljelijöinä toimivien jäsenvaltion kansalaisten oikeudesta saada erimuotoisia luottoja 5 päivänä huhtikuuta 1968 annetussa neuvoston direktiivissä (6),ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Jäsenvaltioiden on seuraavien säännösten mukaisesti poistettava itsenäisinä maataloudenharjoittajina toimivien tai tällaista toimintaa varten sinne sijoittautuneiden muiden jäsenvaltioiden kansalaisten ja yhtiöiden tai yritysten, jäljempänä "edunsaajat", osalta kaikki erimuotoisten avustusten saamista koskevat rajoitukset.2 artikla 1. Tässä direktiivissä "erimuotoisten avustusten saamisella" tarkoitetaan edunsaajan oikeutta saada samoin edellytyksin kuin sen valtion kansalaiset, johon edunsaaja on sijoittautunut, niin rahana kuin luontoissuorituksena myönnettäviä avustuksia missä tahansa muodossa, erityisesti tukina, lainojen takauksina, korkotukena ja verohelpotuksina, ei kuitenkaan sosiaaliturva- ja sosiaalivakuutusohjelmien mukaisia avustuksia.2. Tässä direktiivissä "maataloustoiminnalla" tarkoitetaan:- sijoittautumisvapauden rajoitusten poistamiseksi annetun yleisen toimintaohjelman liitteessä V mainittua toimintaa (YK:n toimialaluokituksen (7) pääryhmästä 01 maatalous) ja erityisesti:a) yleismaanviljelyä, mukaan lukien viininviljely, hedelmien, pähkinöiden, siementen, vihannesten, kukkien ja koristekasvien viljelyä, sekä avomaalla että kasvihuoneessa,b) karjan, siipikarjan, kanien, turkis- ja muiden eläinten, mehiläisten kasvattamista, lihan, maidon, villan, nahkojen ja turkisten, munien, hunajan tuotantoa;- metsänhakkuuta, metsämaiden kaupallista hyväksikäyttöä ja metsänistutusta ja uudelleenmetsitystä, mikäli tällaisia toimenpiteitä suoritetaan aputoimintoina, eivätkä ne ole ristiriidassa jäsenmaan sisäisen lainsäädännön ja erityisesti maan hyväksikäyttöä koskevien suunnitelmien kanssa.3 artikla Jäsenvaltioiden on poistettava rajoitukset, jotka:- lain, asetuksen tai hallinnollisen määräyksen säännöksiin perustuen estävät edunsaajia saamasta erimuotoisia avustuksia tai asettavat saamiselle erityisehtoja;- hallinnollisista menettelyistä johtuen merkitsevät, että edunsaajia kohdellaan erimuotoisten avustusten saamisen suhteen syrjivästi omiin kansalaisiin verrattuna.Jäsenvaltioiden on lisäksi huolehdittava, että tässä direktiivissä tarkoitettuja avustuksia myöntävän luotonantajan ominaisuuksista riippumatta edunsaajia ei syrjitä.4 artikla Jäsenvaltio ei saa myöntää kansalaisilleen toiseen jäsenmaahan sijoittautumista varten tai siitä johtuen suoraa tai välillistä avustusta, joka saattaisi aiheuttaa sijoittautumisen edellytysten vääristymistä vastaanottajavaltiossa, mukaan lukien erityisesti jokainen lainan muodossa annettava avustus.5 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet voimaan kuuden kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä viipymättä komissiolle.6 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 1968.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaV. LATTANZIO(1) EYVL N:o 2, 15.1.1962, s. 36/62(2) EYVL N:o C 55, 5.6.1968, s. 16(3) EYVL N:o 158, 18.7.1967, s. 7(4) EYVL N:o 62, 20.4.1963, s. 1323/63(5) EYVL N:o 62, 20.4.1963, s. 1326/63(6) EYVL N:o L 93, 17.4.1968, s. 13(7) YK:n tilastotoimitotilastotoimisto, Statistical Papers, Series M, No 4, Rev. 1, (New York 1958)


Avis juridique important

|

31971L0307

Neuvoston direktiivi 71/307/ETY, annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971, tekstiilien nimityksiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä

Virallinen lehti nro L 185 , 16/08/1971 s. 0016 - 0026 Suomenk. erityispainos Alue 15 Nide 1 s. 0145  Tanskank. erityispainos: Sarja I Alue 1971(II) s. 0623  Ruotsink. erityispainos Alue 15 Nide 1 s. 0145  Englannink. erityispainos: Sarja I Alue 1971(II) s. 0694  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 1 s. 0127  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 2 s. 0006  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 2 s. 0006

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 26 päivänä heinäkuuta 1971,tekstiilien nimityksiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (71/307/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettäuseimmissa jäsenvaltioissa tekstiilituotteisiin sovelletaan niiden nimityksiä, koostumusta ja merkintää koskevia velvoittavia säännöksiä,nämä säännökset ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia, mikä on esteenä yhteismarkkinoiden toteuttamiselle ja toiminnalle,nämä esteet voidaan poistaa, jos tekstiilituotteiden saattamisesta markkinoille yhteisössä annetaan yhtenäisiä säännöksiä; sen vuoksi on tarpeen yhdenmukaistaa tekstiilikuitujen nimitykset samoin kuin tuotannon, jalostuksen ja jakeluketjun eri vaiheissa tekstiilituotteisiin liittyvissä selosteissa, merkinnöissä tai asiakirjoissa annettavat tiedot,tulisi antaa säännöksiä myös niistä tuotteista, joita ei ole valmistettu yksinomaan tekstiileistä, mutta joissa tekstiiliosuus on olennainen osa tuotekokonaisuudesta tai jos valmistaja, jalostaja tai myyjä viittaa niihin nimenomaisella maininnalla,vastaavien kansallisten säännösten lähtökohtana olevien tavoitteiden toteuttamiseksi tulisi selosteiden olla pakollisia,käyttäjien ja kuluttajien erityisesti arvostamien laatua koskevien ilmaisujen tai nimitysten käyttö tulisi saattaa tietyistä edellytyksistä riippuvaksi,myöhemmässä vaiheessa on tarpeen säätää tekstiilien näytteenotto- ja analyysimenetelmistä mahdollisten käytettyjä menetelmiä koskevien erimielisyyksien välttämiseksi; se, että nyt voimassa olevat kansalliset menetelmät pysytetään väliaikaisesti voimassa ei kuitenkaan estä yhtenäisten säännösten soveltamista, jaei ole syytä yhdenmukaistaa yhdessä erityisessä tekstiilejä koskevassa direktiivissä kaikkia niihin sovellettavia säännöksiä,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla Tekstiilituotteita saa yhteisössä saattaa markkinoille joko ennen niiden jalostusta tai niiden teollisen valmistuksen aikana taikka niiden jakeluun liittyvien toimenpiteiden aikana ainoastaan, jos ne ovat tämän direktiivin säännösten mukaisia.2 artikla 1. Tässä direktiivissä "tekstiilituotteilla" tarkoitetaan kaikkia jalostamattomia, osittain tai täysin jalostettuja, kokonaan tai osittain viimeisteltyjä, puolivalmiita tai valmiiksi ommeltuja tuotteita, jotka koostuvat yksinomaan tekstiilikuiduista niiden sekoitus- ja sitomistavoista riippumatta.2. Tässä direktiivissä "tekstiilikuidulla" tarkoitetaan tuotteita, joille on ominaista taipuisuus, hienous ja suuri pituus suhteessa leveysmittaan ja jotka näiden ominaisuuksiensa vuoksi soveltuvat tekstiilien valmistukseen.3. Seuraavat tuotteet rinnastetaan tekstiilituotteisiin ja niitä koskevat tämän direktiivin säännökset:- tuotteet, joissa on vähintään 80 painoprosenttia tekstiilikuituja;- huonekalujen sekä aurinko- ja sateenvarjojen verhoilumateriaalit, joissa tekstiilikuidun osuus on 80 painoprosenttia; samoin edellytyksin monikerroksisten tekstiililattianpäällysteiden tekstiiliosat, patjojen ja retkeilyvarusteiden tekstiiliosat sekä kenkien ja käsineiden lämpövuorit;- muihin tuotteisiin olennaisina osina sisältyvät tekstiiliosat, jos kuitusisältö ilmoitetaan.3 artikla 1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen kuitujen nimitykset ja kuvaukset ovat liitteessä I.2. Liitteen I taulukossa olevat nimitykset koskevat yksinomaan kuituja, joiden laji ilmoitetaan samassa taulukon kohdassa.3. Näitä nimityksiä ei saa käyttää mistään muusta kuidusta yksinään, sanayhteyksissä eikä kuvaamaan ominaisuutta.4. Ilmaisua "silkki" ei saa käyttää kuvaamaan filamenttikuidulle ominaista muotoa tai ulkonäköä.4 artikla 1. Tekstiilituotteen saa määritellä 100 prosenttiseksi tai "puhtaaksi" taikka tarvittaessa maininnalla "täys-" ainoastaan, jos tuotteessa on vain yhtä kuitulajia; muita vastaavia ilmaisuja ei saa käyttää.2. Tekstiilituotteessa voidaan sallia vieraita kuitulajeja enintään kaksi prosenttia tuotteen painosta, jos se on teknisistä syistä perusteltua, eikä niitä lisätä säännöllisesti tuotteeseen. Karstausmenetelmällä valmistetuissa tuotteissa sallittu määrä on viisi prosenttia.5 artikla 1. Villatuotteessa saa käyttää merkintää:- "laine vierge" tai "laine de tonte",- "Schurwolle",- "lana virgine" tai "lana di tosa",- "scheerwol",vain, jos tuote koostuu yksinomaan kuidusta, jota ei ole aikaisemmin käytetty ja joka ei ole ollut muissa kuin tuotteen valmistukselle välttämättömissä kehruu- ja/tai huovutusprosesseissa eikä ole vahingoittunut käsittelyn tai käytön aikana.2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, edellä mainittuja nimityksiä voidaan käyttää kuvaamaan kuitusekoitteen osana olevaa villaa, kun:a) sekoitteen sisältämällä villalla on 1 kohdassa säädetyt ominaisuudet;b) villan osuus sekoitteen kokonaispainosta on vähintään 25 prosenttia;c) intiimissä sekoitteessa villaan on sekoitettu vain yhtä muuta kuitulajia.Tässä kohdassa tarkoitetussa tapauksessa sekoitteen prosentuaalinen koostumus on ilmoitettava.3. Teknisistä syistä perusteltu valmistustekniikasta johtuva kuidun epäpuhtauksien sallittu poikkeama voi olla 0,3 prosenttia niissä tuotteissa, joista käytetään edellä mainittuja nimityksiä 1 ja 2 kohdan mukaisesti, mukaan lukien karstaamalla valmistetut villatuotteet.6 artikla 1. Tekstiilituote, joka koostuu kahdesta tai useammasta kuitulajista, joista yhden osuus on vähintään 85 prosenttia tuotteen kokonaispainosta, merkitään ilmoittamalla:- tämän kuidun nimitys ja sen painoprosentti;- tämän kuidun nimitys ja merkintä "vähintään 85 prosenttia"; taikka- tuotteen kuitusisällön prosentuaalinen koostumus täydellisenä.2. Tekstiilituote, joka koostuu kahdesta tai useammasta kuitulajista, joista yhdenkään osuus ei ole 85 prosenttia tuotteen kokonaispainosta, merkitään ilmoittamalla pääkuitujen nimitykset ja niiden painoprosentit sekä niiden jälkeen muiden kuitulajien nimitykset prosenttiosuuksiensa mukaan alenevassa järjestyksessä joko prosenttiosuuksineen tai ilman. Kuitenkin,a) kuitulajeista, joista kunkin osuus on vähemmän kuin 10 prosenttia tuotteen kokonaispainosta, voidaan käyttää yhteisnimitystä "muita kuituja" ja ilmoittaa niiden yhteenlaskettu painoprosenttiosuus;b) kun ilmoitetaan erikseen jokin kuitulaji, jonka osuus on vähemmän kuin 10 prosenttia tuotteen kokonaispainosta, on ilmoitettava tuotteen täydellinen prosentuaalinen koostumus.3. Tuotetta, jonka loimet ovat puhdasta puuvillaa ja kude puhdasta pellavaa ja jossa pellavan prosenttiosuus on vähintään 40 prosenttia liisterittömän kankaan kokonaispainosta, voidaan nimittää "puolipellavaksi", jos lisäksi ilmoitetaan "loimi puhdasta puuvillaa - kude puhdasta pellavaa".4. Kuluttajalle tarkoitetuissa tekstiilituotteissa, lukuun ottamatta erityistuotteita, joissa niiden valmistustekniikan vuoksi on välttämättä sallittava suurempia poikkeamia, sallitaan tämän artiklan mukaisissa prosentuaalisissa osuuksissa kolmen prosentin poikkeama ilmoitettujen painoprosenttiosuuksien ja todellisten painoprosenttiosuuksien välillä suhteessa lopullisen tuotteen kuitujen kokonaispainoon.5. Mainintaa "sekalaisia kuituja" tai "kuitusisältö määrittämätön", voidaan riippumatta komponenttien painoprosenttiosuuksista käyttää tuotteesta, jonka koostumus on vaikeasti määritettävissä.7 artikla Edellä 4 artiklan 2 kohdassa, 5 artiklan 3 kohdassa ja 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin poikkeamiin sallitaan lisäksi seitsemän prosentin poikkeama, jos tämä on perusteltua ainoastaan silmin havaittavia ja erotettavia pelkästään koristetarkoituksessa olevia kuituja varten.8 artikla 1. Tässä direktiivissä tarkoitettuihin tekstiilituotteisiin on liitettävä seloste tai merkintä kun tuote saatetaan markkinoille missä tahansa valmistuksen tai kaupan vaiheessa; selosteiden ja merkintöjen asemesta tai niiden täydennyksenä voidaan käyttää kauppa-asiakirjoja, kun tuotteita ei tarjota myytäväksi kuluttajille tai kun tuotteen tilaaja on valtio tai muu julkisoikeudellinen oikeushenkilö.2. a) Kauppa-asiakirjoihin on selkeästi merkittävä 3, 4, 5 ja 6 artiklassa ja liitteessä I tarkoitetut nimitykset, kuvaukset ja kuitusisällöt. Tämän velvoitteen mukaista ei ole etenkään lyhenteiden käyttö sopimuksissa, laskuissa tai muissa tositteissa; mekaanisten koodimerkkien käyttö on sallittua, jos samassa asiakirjassa on myös koodien selitykset.b) Edellä 3, 4, 5 ja 6 artiklassa ja liitteessä I tarkoitetut nimitykset, kuvaukset ja tekstiilien kuitusisällöt on merkittävä helposti luettavin ja selkeästi erottuvin yhdenmukaisin kirjaimin erityisesti luetteloihin, esitteisiin, pakkauksiin, selosteisiin ja merkintöihin sekä silloin kun tuotetta tarjotaan myyntiin että silloin kun sitä myydään kuluttajille.Muut kuin tässä direktiivissä tarkoitetut merkinnät ja tiedot on selvästi erotettava. Tätä säännöstä ei sovelleta tavaramerkkeihin ja toiminimiin, jotka saadaan liittää välittömästi tässä direktiivissä tarkoitettuihin merkintöihin. Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun myyntiin tarjoamisen ja kuluttajille myymisen yhteydessä ilmoitetaan tavaramerkki tai toiminimi, joka sisältää yksinään tai sanayhteyksissä taikka ominaisuutta kuvaavana liitteessä I mainitun nimityksen taikka nimityksen, joka voidaan helposti sekoittaa liitteessä I mainittuun nimitykseen, välittömästi kyseisen tavaramerkin tai toiminimen yhteyteen on liitettävä helposti luettavin ja selkein kirjaimin 3, 4, 5 ja 6 artiklassa ja liitteessä I tarkoitetut nimitykset, kuvaukset ja kuitusisällöt.c) Jäsenvaltiot voivat vaatia, että niiden alueella myyntiin tarjotuissa ja kuluttajille myytävissä tuotteissa tässä artiklassa tarkoitetut selosteet ja leimat ovat myös valtion kansallisella kielellä.d) Jäsenvaltiot eivät saa kieltää käyttämästä muita kuin 3, 4 ja 5 artiklassa tarkoitettuja kuvauksia ja tuotteen ominaisuuksiin viittaavia mainintoja, jos kuvaukset tai maininnat ovat maan hyvän kauppatavan mukaisia.9 artikla 1. Kahdesta tai useammasta kuitusisällöltään erilaisesta osasta muodostuvan tekstiilituotteen kuitusisällöt ilmoitetaan tuotteessa olevassa selosteessa, jossa mainitaan kunkin osan kuitusisältö. Seloste ei ole pakollinen niiden osien osalta, joiden osuus on alle 30 prosenttia tuotteen kokonaispainosta, lukuun ottamatta päävuoria.2. Jos tuote koostuu kahdesta tai useammasta osasta, jotka muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden ja osien kuitusisältö on sama, se voidaan varustaa vain yhdellä selosteella.10 artikla Edellä 8 ja 9 artiklan säännöksistä poiketen:a) jäsenvaltiot eivät saa vaatia liitteessä III lueteltujen ja 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa vaiheessa olevien tuotteiden osalta nimitystä tai koostumusta koskevaa selostetta tai merkitsemistä. Jos näihin tuotteisiin on kuitenkin liitetty seloste tai merkintä, josta ilmenee nimitys, tuotteen koostumus taikka tuotemerkki tai toiminimi joko yksinään, sanayhteyksissä tai ominaisuutta kuvaavana, tai jos käytetään liitteessä I luetel tua tai sellaiseen helposti sekoitettavaa nimitystä, on sovellettava 8 ja 9 artiklan säännöksiä;b) jos liitteessä IV luetellut tekstiilituotteet ovat samantyyppisiä ja koostumukseltaan samanlaisia, ne voidaan asettaa myyntiin varustettuna yhteisselosteella niin, että selosteeseen sisältyy tässä direktiivissä tarkoitettu maininta koostumuksesta.11 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei tekstiilituotteiden markkinoille saattamisen yhteydessä annettava tieto ole sekoitettavissa tässä direktiivissä säädettyihin nimityksiin ja mainintoihin.12 artikla 1. Edellä 5 ja 6 artiklassa tarkoitetut kuituprosentit lasketaan liitteessä II tarkoitettujen sovittujen massalisien avulla, jotka lisätään kuitujen vedettömään massaan.2. Tekstiilituotteiden kuituprosenttia määritettäessä jätetään huomiotta:a) kovikkeet, vahvisteet, väliliinat ja -kankaat, sidelangat, ompelulangat, hulpiot, etiketit, merkit, reunukset, napit, koristeet (jotka eivät ole olennainen osa tuotetta), suojukset, lisätarvikkeet, koristeupotukset, kumilangat, nauhat sekä, jollei 9 artiklan säännöksistä muuta johdu, vuorit;b) peitteiden sideloimet -ja kuteet, tekstiilimattojen, huonekalukankaiden ja käsintehtyjen mattojen side- ja täyteloimet ja -kuteet;c) sametin ja plyysin pohjakankaat ja monikerroksisten tekstiililattianpäällysteiden pohjakankaat, jos niiden koostumus ei ole sama kuin nukan;d) rasvat, sideaineet, kuormitusaineet, liisterit, väri- ja apuaineet ja muut tekstiilien viimeistykseen käytetyt lisäaineet.3. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettuja aineksia esiinny siinä määrin, että ne ovat omiaan johtamaan kuluttajan harhaan.13 artikla Erityisdirektiiveissä täsmennetään kaikissa jäsenvaltioissa noudatettavat näytteenotto- ja analyysimenetelmät tässä direktiivissä tarkoitettujen tuotteiden kuitukoostumuksen määrittämiseksi.14 artikla 1. Jäsenvaltiot eivät saa nimityksiä tai koostumusta ilmaisevia merkintöjä koskevien seikkojen perusteella kieltää tai estää saattamasta tämän direktiivin säännösten mukaisia tekstiilituotteita markkinoille.2. Tämän direktiivin säännökset eivät ole esteenä sellaisten kussakin jäsenvaltiossa voimassa olevien säännösten soveltamiselle, jotka koskevat teollisen tai kaupallisen omaisuuden suojelua, valmistusta ja alkuperämerkintöjä ja vilpillisen kilpailun ehkäisemistä.15 artikla Tämän direktiivin säännöksiä ei sovelleta tekstiilituotteisiin, jotka:1. on tarkoitettu vietäväksi kolmansiin maihin;2. tuodaan läpikulkuliikenteessä tullin valvonnassa Euroopan yhteisön jäsenvaltioihin;3. tuodaan kolmansista maista kyseisessä jäsenvaltiossa tapahtuvaa jalostusta varten;4. annetaan jatkojalostettavaksi kotityönä tai tilaustyötä tekeville itsenäisille yrityksille toimeksiantajan materiaalista ilman, että materiaali siirtyy tekijän omaisuudeksi.16 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät toimenpiteet 18 kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.2. Jäsenvaltiot voivat säätää, että ennen tämän direktiivin noudattamisen edellyttämien toimenpiteiden voimaantuloa sovellettavia kansallisia säännöksiä voidaan noudattaa vielä 24 kuukauden ajan toimenpiteiden toteuttamisen jälkeen sellaisten tekstiilituotteiden osalta, jotka eivät ole tämän direktiivin säännösten mukaisia.3. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että niiden tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamat keskeiset kansalliset säännökset toimitetaan kirjallisina komissiolle.17 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 26 päivänä heinäkuuta 1971.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaA. MORO (1) EYVL N:o C 2, 8.1.1970, s. 41(2) EYVL N:o C 10, 27.1.1970, s. 9LIITE I TEKSTIILIKUIDUISTA >TAULUKON PAIKKA>(1) Näitä erityisnimityksiä ei saa käyttää hienojen eläinkarvojen ja lampaan tai karitsan vuodasta saatavien kuitujen sekoitteesta ilman mainintaa koostumuksesta 6 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla.(2) Viiden vuoden ajan tämän direktiivin tiedoksi antamisesta numerossa 23 tarkoitetusta kuidusta (viskoosi) voidaan myös käyttää nimitystä "raion", jos on kyseessä filamentti tai nimitystä "raionkatkokuitu", jos on kyseessä katkokuitu. Nimitykseen voidaan kummassakin tapauksessa liittää sana "viskoosi".(3) "Kuitu"-sana on jätetty ilmaisematta.LIITE II >TAULUKON PAIKKA>LIITE III TUOTTEET, JOIHIN EI LIITY SELOSTETTA TAI MERKITSEMISTÄ KOSKEVAA VELVOLLISUUTTA(10 artikla, a alakohta)1. paidan hihankannattimet2. kellojen tekstiilirannekkeet3. etiketit ja merkit4. pehmustetut tekstiilimateriaalia olevat patalaput5. kahvipannun myssyt6. teepannun myssyt7. hihansuojat8. muut kuin samettipuuhkat9. tekokukat10. neulatyynyt11. painetut kanavakankaat12. vahvike- ja tukikankaat13. huopakankaat14. käytetyt ommellut tekstiilituotteet, kun ne on ilmoitettu sellaisiksi15. säärystimet16. tekniseen käyttöön tarkoitetut tuotteet17. vanhat ja sellaisina myytävät pakkaukset18. huopahatut19. kankaiset laukut ja satulat20. kankaiset matkustustarvikkeet21. käsin kirjotut seinävaatteet22. vetoketjut23. tekstiilipäällysteiset napit ja soljet24. tekstiilistä valmistetut kirjankannet25. leikkikalut26. kenkien kankaiset osat, lukuun ottamatta lämminvuoria27. useista osista koostuvat pikkuliinat, joiden pinta-ala on enintään 500 cm2LIITE IV TUOTTEET, JOIHIN VOIDAAN LIITTÄÄ YHTEISSELOSTE -TAI MERKINTÄ(10 artikla, b alakohta)1. lattianpyyhkimet2. siivousrievut3. reunukset ja koristeet4. punoskoristeet5. vyöt6. olkaimet7. miesten sukkanauhat ja naisten sukkanauhat8. kengännauhat9. nauhat10. kuminauhat11. uudet ja sellaisina myytävät pakkaukset12. paketointinarut13. pikkuliinat14. nenäliinat


Avis juridique important

|

31980L0597

Neuvoston direktiivi 80/597/ETY, annettu 29 päivänä toukokuuta 1980, elintarvikkeissa sallittuja emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 74/329/ETY muuttamisesta toisen kerran

Virallinen lehti nro L 155 , 23/06/1980 s. 0023 - 0025 Suomenk. erityispainos Alue 13 Nide 10 s. 0205  Kreikank. erityispainos: Luku 13 Nide 9 s. 0127  Ruotsink. erityispainos Alue 13 Nide 10 s. 0205  Espanjank. erityispainos: Luku 13 Nide 11 s. 0026  Portugalink. erityispainos: Luku 13 Nide 11 s. 0026

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 29 päivänä toukokuuta 1980,elintarvikkeissa sallittuja emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 74/329/ETY muuttamisesta toisen kerran (80/597/ETY)EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(3),sekä katsoo, ettädirektiivi 74/329/ETY(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 78/612/ETY(5), sisältää luettelon emulgointi-, stabilointi-, sakeuttamis- ja hyytelöimisaineista, joiden käytön elintarvikkeissa jäsenvaltiot voivat sallia,ottaen huomioon viimeisimmän tieteellisen ja teknisen tietämyksen on mikrokiteistä selluloosaa (E 460) koskeva viittaus direktiivin 78/612/ETY liitteessä I muutettava; tragantin (E 413) käyttö tulisi tutkia uudelleen komission selvityksen jälkeen,direktiivin 74/329/ETY liite II sisältää niiden aineiden nimet, joiden käytön elintarvikkeissa jäsenvaltiot voivat väliaikaisesti sallia,direktiivin 74/329/ETY 3 artiklan 1 kohdassa sallitaan poiketa tästä viiden vuoden ajan direktiivin tiedoksi antamisesta alkaen,ottaen huomioon uusimman tieteellisen ja teknisen tietämyksen, edellä mainittua liitettä II on muutettava; sen vuoksi tiettyjen aineiden käytön väliaikaista sallimista on jatkettava, jotta voidaan saattaa loppuun tietyt toksikologiset tutkimukset, jotka ovat tarpeen ottaen huomioon nykyajan vaatimukset niiden turvalliselle käytölle elintarvikkeissa,muita aineita, joiden osalta tarvittavat toksisuustutkimukset on suoritettu, ei voida hyväksyä yhteisön tasolla, paitsi jos niiden käytön edellytyksistä ja puhtausvaatimuksista on säännökset; jäsenvaltiot voivat sallia niiden käytön ilman aikarajoitusta,tieteellinen ja tekninen tietämys ksantaanikumista on riittävä, jotta se voidaan siirtää direktiivin 74/329/ETY liitteeseen I; ghattikumia ei saa enää käyttää; on kuitenkin säädettävä siirtymäkaudesta, joka sallii tätä ainetta sisältävien jo markkinoilla olevien elintarvikkeiden myynnin, jadirektiivi 74/329/ETY ei koske enää kvillajauutetta,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artiklaMuutetaan direktiiviä 74/329/ETY seuraavasti:1. Korvataan 2 artiklan 2 ja 3 kohta seuraavasti:"2. Kuitenkin liitteessä I olevien numeroiden E 413 ja E 440 kohdalla mainittujen aineiden osalta neuvosto perustamissopimuksen 100 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti voi päättää viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1982 ja komission tutkimuksen jälkeen poistaa ne liitteestä tai muuttaa niiden asemaa."2. Lisätään artikla seuraavasti:"2 a artikla1. Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat sallia jäljempänä lueteltujen aineiden käytön elintarvikkeissa:ammoniumfosfatidit,polyglyserolipolyrisiinioleaatti,sorbitaanimonostearaatti,sorbitaanitristearaatti,sorbitaanimonolauraatti,sorbitaanimonooleaatti,sorbitaanimonopalmitaatti.2. Neuvosto voi perustamissopimuksen 100 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen sisällyttää liitteeseen I edellä 1 kohdassa mainitut aineet ja samalla vahvistaa edellytykset niiden käytölle elintarvikkeissa, jos niille on 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti asetettu puhtausvaatimukset."3. Korvataan 3 artiklan 1 kohta seuraavasti:"1. Poiketen siitä, mitä 2 artiklan 1 kohdassa säädetään jäsenvaltiot voivat 31 päivään joulukuuta 1984 sallia liitteessä II lueteltujen aineiden käytön elintarvikkeisiin, ja 1 päivään huhtikuuta 1981 ghattikumia sisältävien elintarvikkeiden pitämisen kaupan. Kuitenkin karaijakumin kohdalla neuvosto perustamissopimuksen 100 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti voi päättää 31 päivään joulukuuta 1980 mennessä ja komission tutkimuksen jälkeen poistaa sen liitteestä tai muuttaa sen asemaa."4. Muutetaan liitettä I seuraavasti:a) kohta E 460, Mikrokiteinen selluloosa, korvataan seuraavasti:"E 460 i) Mikrokiteinen selluloosaii) Jauhettu selluloosa";b) lisätään seuraavasti:"E 415 Ksantaanikumi".5. Korvataan liite II tässä direktiivissä olevalla liitteellä.2 artiklaEdellä 1 artikla tulee voimaan 21 päivänä kesäkuuta 1979.3 artiklaJäsenvaltioiden on yhden vuoden kuluessa tämän direktiivin tiedoksi antamisesta muutettava lainsäädäntönsä edellä olevien säännösten mukaiseksi ja ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Muutettu lainsäädäntö on pantava täytäntöön kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin tiedoksi antamisesta.4 artiklaTämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä 29 päivänä toukokuuta 1980.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaG. MARCORA(1) EYVL N:o C 115, 8.5.1979, s. 10(2) EYVL N:o C 4, 7.1.1980, s. 64(3) EYVL N:o C 247, 1.10.1979, s. 1(4) EYVL N:o L 189, 12.7.1980, s. 64(5) EYVL N:o L 197, 22.7.1978, s. 22LIITE"LIITE IINIMITYKSETKaraiakumi (synonyymi: sterculiakumi),Polyoksietyleeni(20)sorbitaanimonolauraatti (synonyymi: polysorbaatti 20),Polyoksietyleeni(20)sorbitaanimonopalmitaatti (synonyymi: polysorbaatti 40),Polyoksietyleeni(20)sorbitaanimonostearaatti (synonyymi: polysorbaatti 60),Polyoksietyleeni(20)sorbitaanitristearaatti (synonyymi: polysorbaatti 65),Polyoksietyleeni(20)sorbitaanimonooleaatti (synonyymi: polysorbaatti 80),Polyoksietyleeni(8) stearaatti,Polyoksietyleeni(40) stearaatti,Lämpökäsitellyn soijapapuöljyn ja rasvahappojen mono- ja diglyseridien yhdiste,Maitohapon ja elintarvikerasvahappojen sekä glyserolin ja propyleeniglykolin esterit,Natriumdioktyylisulfusukkinaatti."


title: Neuvoston direktiivi 2006/106/EY, annettu 20 päivänä marraskuuta 2006 , niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, annetun direktiivin 94/80/EY mukauttamisesta Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta

text:
               20.12.2006

               FI

               Euroopan unionin virallinen lehti

               L 363/409

         NEUVOSTON DIREKTIIVI 2006/106/EY,
   annettu 20 päivänä marraskuuta 2006,
   niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, annetun direktiivin 94/80/EY mukauttamisesta Bulgarian ja Romanian liittymisen johdosta
   EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
   ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
   ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,
   ottaa huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 56 artiklan,
   ottaa huomioon komission ehdotuksen
   sekä katsoo seuraavaa:

               1)

               Liittymisasiakirjan 56 artiklan mukaan jos toimielinten antamia säädöksiä, joiden voimassaolo jatkuu yli 1 päivän tammikuuta 2007, on liittymisen johdosta mukautettava eikä tarvittavista mukautuksista määrätä liittymisasiakirjassa tai sen liitteissä, tarvittavat säädökset antaa neuvosto, paitsi jos alkuperäisen säädöksen on antanut komissio.

               2)

               Liittymissopimuksen laatineen konferenssin päätösasiakirjassa ilmoitettiin, että korkeat sopimuspuolet olivat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen tietyistä toimielinten antamia säädöksiä koskevista mukautuksista, jotka ovat tarpeen liittymisen johdosta, ja kehotettiin neuvostoa ja komissiota hyväksymään nämä mukautukset ennen liittymistä, tarvittaessa täydennettyinä ja ajan tasalle saatettuina unionin lainsäädännön kehityksen ottamiseksi huomioon.

               3)

               Neuvoston direktiivi 94/80/EY (2), annettu 19 päivänä joulukuuta 1994, niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole, olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

         ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:
   1 artikla
   Muutetaan direktiivi 94/80/EY liitteen mukaisesti.
   2 artikla
   1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään sinä päivänä, jona Bulgaria ja Romania liittyvät Euroopan unioniin. Niiden on viipymättä toimitettava kyseiset säännökset sekä niiden ja tämän direktiivin välinen vastaavuustaulukko kirjallisina komissiolle.
   Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.
   2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.
   3 artikla
   Tämä direktiivi tulee voimaan Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen voimaantulopäivänä edellyttäen, että liittymissopimus tulee voimaan.
   4 artikla
   Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

      Tehty Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 2006.

            Neuvoston puolesta

            Puheenjohtaja

         J. KORKEAOJA

      (1)  EUVL L 157, 21.6.2005, s. 11.

      (2)  EYVL L 368, 31.12.1994, s. 38.
   LIITE
   HENKILÖIDEN VAPAA LIIKKUVUUS
   KANSALAISTEN OIKEUDET
   31994 L 0080: Neuvoston direktiivi 94/80/EY, annettu 19 päivänä joulukuuta 1994, niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltiossa, jonka kansalaisia he eivät ole (EYVL L 368, 31.12.1994, s. 38), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

               —

               31996 L 0030: neuvoston direktiivi 96/30/EY, annettu 13.5.1996 (EYVL L 122, 22.5.1996, s. 14)

               —

               12003 T: asiakirja Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehdoista ja niiden sopimusten mukautuksista, joihin Euroopan unioni perustuu (EUVL L 236, 23.9.2003, s. 33)

         Lisätään liitteeseen Belgiaa ja Tšekin tasavaltaa koskevien kohtien väliin seuraava:

      ”Bulgariassa:
      община/кметство/Общината е основната административно-териториална единица, в която се осъществява местното самоуправление”;

   ja Portugalia ja Sloveniaa koskevien kohtien väliin:

      ”Romaniassa:
      comuna, oraşul, municipiul, sectorul (numai în municipiul Bucureşti) şi judeţul”.


Avis juridique important

|

31975L0440

Neuvoston direktiivi 75/440/ETY, annettu 16 päivänä kesäkuuta 1975, jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksista

Virallinen lehti nro L 194 , 25/07/1975 s. 0026 - 0031 Kreikank. erityispainos: Luku 15 Nide 1 s. 0080  Espanjank. erityispainos: Luku 15 Nide 1 s. 0123  Portugalink. erityispainos: Luku 15 Nide 1 s. 0123  Suomenk. erityispainos Alue 15 Nide 1 s. 0232  Ruotsink. erityispainos Alue 15 Nide 1 s. 0232  DE L 328 25/07/1975 P. 0034-0039

NEUVOSTON DIREKTIIVI,annettu 16 päivänä kesäkuuta 1975,jäsenvaltioissa juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksista (75/440/ETY) EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100 ja 235 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(1),ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),sekä katsoo, ettävesivarojen lisääntyvä käyttäminen juomaveden valmistamiseen edellyttää vesien pilaantumisen vähentämistä ja vesien suojelemista jatkuvalta laadun heikkenemiseltä,on tarpeen suojella kansanterveyttä ja tätä varten tarkkailla juomaveden valmistamiseen käytettäväksi tarkoitettua pintavettä ja vedenkäsittelyä,eri jäsenvaltioissa jo sovellettavien tai valmisteilla olevien juomaveden valmistamista varten tarkoitetun pintaveden laatuvaatimuksia koskevien säännösten väliset eroavuudet voivat johtaa erilaisten kilpailun edellytysten muodostumiseen ja siten vaikuttaa suoraan yhteismarkkinoiden toimintaan; sen vuoksi on tarpeen lähentää tämän alan lainsäädäntöä perustamissopimuksen 100 artiklassa määrätyllä tavalla,tämän lainsäädännön lähentämisen lisäksi näyttävät yhteisön toimet olevan tarpeen, jotta yksi yhteisön tavoitteista ympäristön suojelun ja elämisen laadun kehittämisen alalla voidaan saavuttaa kattavammilla säännöksillä; tätä varten olisi annettava eräitä erityissäännöksiä; koska perustamissopimuksessa ei ole annettu valtuuksia tätä tarkoitusta varten on sovellettava perustamissopimuksen 235 artiklaa,Euroopan yhteisöjen toimintaohjelmassa ympäristöalan toimenpiteiksi(3) määrätään, että on laadittava yhdessä laatutavoitteet niille vaatimuksille, jotka ympäristön tulee täyttää, erityisesti juomaveden valmistamiseen tarkoitetun veden, mukaan lukien pintavesi, muuttujien arvojen määrittelylle,juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden laadun vähimmäisvaatimusten yhteisellä määrittelyllä ei suljeta pois tällaisen veden muuta käyttöä koskevia tiukempia laatuvaati- muksia eikä vesieliöstöä varten asetettuja vaatimuksia,on tarpeen tarkistaa juomaveden valmistamiseen käytetyn pintaveden laatua määrittävien muuttujien arvoja uuden teknisen ja tieteellisen tiedon perusteella, jamenetelmistä, joita tällä hetkellä laaditaan vesinäytteen ottoa ja niitä määrityksiä varten, joiden avulla arvioidaan juomaveden valmistukseen tarkoitetun pintaveden fysikaalisia, kemiallisia ja mikrobiologisia ominaisuuksia, annetaan mahdollisimman pian direktiivi,ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:1 artikla 1. Tämä direktiivi koskee laatuvaatimuksia, jotka juomaveden valmistamiseen käytetyn tai tarkoitetun makean pintaveden, jäljempänä 'pintavesi', on täytettävä asianmukaisen käsittelyn jälkeen. Pohjavesi, murtovesi ja pohjavedeksi imeytettävä vesi ei kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan.2. Tässä direktiivissä pidetään juomavetenä kaikkea ihmisten käytettäväksi tarkoitettua vettä, jota jakeluverkoston avulla toimitetaan yleiseen käyttöön.2 artikla Tässä direktiivissä pintavesi jaetaan laaturajojen mukaan kolmeen luokkaan, A1, A2 ja A3, jotka vastaavat liitteessä I olevia soveltuvia vedenkäsittelyn standardimenetelmiä. Nämä ryhmät vastaavat kolmea pintaveden eri laatua, joiden fysikaaliset, kemialliset ja mikrobiologiset ominaisuudet esitetään liitteessä II olevassa taulukossa.3 artikla 1. Jäsenvaltioiden on vahvistettava kaikkia näytteenottopisteitä tai kutakin yksittäistä näytteenottopistettä varten pintaveteen sovellettavat arvot kaikkien liitteessä II ilmaistujen muuttujien osalta.Jäsenvaltiot voivat olla ensimmäisen alakohdan täytäntöönpanoa varten vahvistamatta arvoja sellaisten muuttujien osalta, joita ei ole liitteessä II olevassa taulukossa, kunnes lukuarvo on asetettu 9 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.2. Edellä 1 kohdan mukaisesti vahvistettujen lukuarvojen on oltava vähintään yhtä tiukat kuin liitteessä II olevissa I sarakkeissa ilmaistut arvot.3. Jos arvot esiintyvät liitteessä II olevissa G sarakkeissa, jäsenvaltioiden on pyrittävä noudattamaan niitä ohjeellisina, jollei 6 artiklasta muuta johdu, riippumatta siitä, onko samassa liitteessä olevassa I sarakkeessa ilmaistu vastaava arvo.4 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pintavesi täyttää 3 artiklan mukaisesti vahvistetut vaatimukset. Jäsenvaltioiden on noudatettava tätä direktiiviä tekemättä eroa kansallisten vesien ja rajat ylittävien vesien kesken.2. Tämän direktiivin tavoitteiden osalta jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet ympäristön jatkuvan parantumisen varmistamiseksi. Tätä varten niiden on laadittava järjestelmällinen toimintasuunnitelma, johon sisältyy aikataulu pintavesien, erityisesti A3 luokkaan kuuluvien, parantamiseksi. Tältä osin on kansallisilla ohjelmilla seuraavien 10 vuoden kuluessa saavutettava huomattavia parannuksia.Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun aikataulun laatimisessa on otettava huomioon toisaalta ympäristön ja erityisesti veden laadun kehittämisen tarpeet ja toisaalta yhteisön eri alueilla vallitsevat tai mahdollisesti muodostuvat taloudelliset ja tekniset välttämättömyydet.Komissio tutkii perusteellisesti ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut suunnitelmat ja aikataulut sekä tekee tarvittaessa aiheelliset ehdotukset neuvostolle.3. Pintavettä, jonka fysikaaliset, kemialliset ja mikrobiologiset ominaisuudet eivät täytä käsittelyluokkaa A3 vastaavia raja-arvoja koskevia vaatimuksia, ei voida käyttää juomaveden valmistamiseen. Tällaista heikkolaatuista vettä voidaan kuitenkin poikkeusoloissa käyttää edellyttäen, että käytetään sopivia vedenpuhdistusmenetelmiä, mukaan lukien erilaisten vesien sekoittaminen, joilla veden kaikki laatuominaisuudet nostetaan juomaveden laatuvaatimusten tasolle. Perustelut tällaiseen poikkeusmenettelyyn ryhtymiselle on ilmoitettava komissiolle mahdollisimman nopeasti siltä osin, kun on kysymys suoritetuista järjestelyistä ja etukäteen, kun on kysymys tulevista järjestelyistä; perustelujen on pohjauduttava alueen vesivarojen hoitosuunnitelmaan. Komissio tutkii nämä perustelut yksityiskohtaisesti ja tekee tarvittaessa aiheelliset ehdotukset neuvostolle.5 artikla 1. Sovellettaessa, mitä 4 artiklassa säädettiin, pintaveden katsotaan täyttävän kyseisille muuttujille asetetut vaatimukset, jos tästä vedestä säännöllisin välein samasta näytteenottopis- teestä juomaveden valmistuksen yhteydessä otetut näytteet osoittavat, että kyseiset veden laadun muuttujien arvot täyttyvät:- 95 prosentissa näytteistä kun on kyse liitteessä II olevissa I sarakkeissa määritellyistä vastaavista muuttujista,- 90 prosentissa kaikista muista näytteistä, ja kun on kyse niistä 5 tai 10 prosentista näytteistä, joissa vaatimukset eivät täyty:a) vesi ei poikkea kyseisistä muuttujien arvoista enempää kuin 50 prosenttia muutoin kuin lämpötilan, pH:n, liuenneen hapen ja mikrobiologisten muuttujien suhteen;b) siitä ei aiheudu vaaraa kansanterveydelle;c) tilastollisesti sopivin välein otetut myöhempien vesinäytteiden tulokset eivät poikkea muuttujille annetuista arvoista.2. Kunnes yhteisöllä on asiaa koskeva politiikka, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset määrittelevät näytteenotto- ja tutkimustiheyden sekä määritysmenetelmät ja ottavat huomioon erityisesti vesinäytteiden määrän, näytteiden oton laajuuden, vettä käyttävän väestön sekä veden laadun ja sen kausivaihteluiden aiheuttaman riskin asteen.3. Korkeampia arvoja kuin 2 kohdassa tarkoitetut ei oteta huomioon 1 kohdassa tarkoitettuja prosenttiosuuksia laskettaessa, kun ne aiheutuvat tulvista, luonnonmullistuksista tai poikkeuksellisesta sääoloista.4. Näytteenottopaikalla tarkoitetaan paikkaa, josta pintavesi otetaan laitokselle ennen sen puhdistamista.6 artikla Jäsenvaltiot saavat milloin tahansa määrätä pintavesille tässä direktiivissä säädettyjä tiukemmat arvot.7 artikla Tämän direktiivin nojalla toteutettujen toimenpiteiden soveltaminen ei missään tapauksessa saa suoraan tai välillisesti johtaa pintavesien nykyisen laadun heikkenemiseen.8 artikla Tästä direktiivistä voidaan säätää poikettavaksi:a) kun on kysymys tulvista ja muista luonnononnettomuuksista;b) eräiden liitteessä II merkillä (O) merkittyjen muuttujien osalta poikkeuksellisten meteorologisten tai maantieteellisten olojen vuoksi;c) mikäli pintavedessä joidenkin aineiden pitoisuus luonnostaan nousee siten, että liitteessä II olevassa taulukossa luokille A1, A2 ja A3 vahvistetut rajat ylittyvät,d) kyseen ollessa matalien järvien pintavesistä tai käytännöllisesti katsoen seisovista pintavesistä, liitteessä II tähdellä merkittyjen muuttujien osalta; tätä poikkeusta voidaan soveltaa vain järviin, joiden syvyys ei ole enempää kuin 20 metriä ja joiden veden luonnollinen vaihtuma kestää kauemmin kuin vuoden eikä niihin johdeta jätevesiä.Jonkin aineen pitoisuuden luonnollisella nousulla tarkoitetaan tilannetta, jolloin vesistöön kulkeutuu tiettyjä maaperän sisältämiä aineita.Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa poikkeamisissa ei missään tapauksessa saa jättää kansanterveyden suojelun vaatimuksia huomiotta.Mikäli jäsenvaltio käyttää mahdollisuutta poiketa tämän direktiivin säännöksistä, sen on viipymättä ilmoitettava siitä sekä toimenpiteen perustelut ja arvioitu kesto komissiolle.9 artikla Numeroarvoja ja muuttujien luetteloa, joissa määritellään pintaveden fysikaaliset, kemialliset ja mikrobiologiset ominaisuudet, ja jotka ovat liitteessä II olevassa taulukossa, voidaan muuttaa joko jonkin jäsenvaltion pyynnöstä tai komission ehdotuksesta aina kun tekninen ja tieteellinen tietämys käsittelytavoista lisääntyy tai kun juomaveden standardeja muutetaan.10 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan kahden vuoden kuluessa sen tiedoksi antamisesta. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.11 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Luxemburgissa 16 päivänä kesäkuuta 1975.Neuvoston puolestaPuheenjohtajaR. RYAN(1) EYVL N:o C 62, 30.5.1974, s. 7(2) EYVL N:o C 109, 19.9.1974, s. 41(3) EYVL N:o C 112, 20.12.1973, s. 3LIITE I Luokkiin A1, A2 ja A3 kuuluvien pintavesien valmistaminen juomavedeksi, vedenkäsittelyn standardimenetelmien määritelmät Luokka A1Yksinkertainen fysikaalinen käsittely ja desinfiointi, esimerkiksi pikasuodatus ja desinfiointi.Luokka A2Tavanomainen fysikaalinen käsittely, kemiallinen käsittely ja desinfiointi, esimerkiksi esiklooraus, saostus, hiutaloittaminen, laskeutus, suodatus, nitrifiointi, desinfiointi (jälkiklooraus).Luokka A3Tehostettu fysikaalinen ja kemiallinen käsitteely, jatkokäsittely ja desinfiointi, esimerkiksi taitepisteklooraus, saostus, hiutaloittaminen, laskeutus, suodatus, adsorptio (aktiivihiili), desinfiointi (otsoni, jälkiklooraus).LIITE II Juomaveden valmistamiseen tarkoitetun pintaveden ominaisuudet >TAULUKON PAIKKA>