title: Komission delegoitu direktiivi (EU) 2021/1269, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2021, delegoidun direktiivin (EU) 2017/593 muuttamisesta kestävyystekijöiden sisällyttämiseksi tuotevalvontavelvoitteisiin (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
                  2.8.2021

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 277/137

         KOMISSION DELEGOITU DIREKTIIVI (EU) 2021/1269,
         annettu 21 päivänä huhtikuuta 2021,
         delegoidun direktiivin (EU) 2017/593 muuttamisesta kestävyystekijöiden sisällyttämiseksi tuotevalvontavelvoitteisiin
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 12 kohdan ja 24 artiklan 13 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Siirtyminen vähähiiliseen, kestävämpään ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti on keskeinen tekijä unionin talouden pitkän aikavälin kilpailukyvyn varmistamisessa. Vuonna 2016 unioni teki Pariisin sopimuksen (2). Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa asetetaan tavoitteeksi torjua ilmastonmuutosta entistä tehokkaammin muun muassa varmistamalla, että rahoitusvirrat tukevat vähän kasvihuonekaasupäästöjä tuottavaa ja ilmastonmuutoksen kestävää kehitystä.

                     (2)

                     Komissio pani merkille tämän haasteen ja esitti joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3). Vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen, jossa kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä ja jossa kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoite edellyttää, että sijoittajille annetaan heidän sijoitustensa osalta selkeitä signaaleja hukkainvestointien välttämiseksi ja kestävän rahoituksen hankkimiseksi.

                     (3)

                     Komissio julkaisi maaliskuussa 2018 kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelmansa (4), jossa esitetään kestävää rahoitusta koskeva kunnianhimoinen ja kattava strategia. Yksi toimintasuunnitelmassa asetetuista tavoitteista on ohjata pääomavirtoja kestävään sijoittamiseen kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi.

                     (4)

                     Toimintasuunnitelman asianmukainen täytäntöönpano kannustaa sijoittajia vaatimaan kestäviä investointeja. Sen vuoksi on tarpeen selventää, että kestävyystekijät ja kestävyyteen liittyvät tavoitteet olisi otettava huomioon komission delegoidulla direktiivillä (EU) 2017/593 (5) säädetyissä tuotevalvontavaatimuksissa.

                     (5)

                     Rahoitusvälineitä valmistavien ja jakelevien sijoituspalveluyritysten olisi otettava kestävyystekijät huomioon kunkin rahoitusvälineen tuotehyväksyntämenettelyssä ja muissa tuotehallintajärjestelyissä jokaisen rahoitusvälineen osalta, jota on tarkoitus jakaa asiakkaille näiden etsiessä kestävyyteen liittyvän profiilin omaavia rahoitusvälineitä.

                     (6)

                     Ottaen huomioon, että kohdemarkkinat olisi määriteltävä riittävän tarkasti, ei yleinen toteamus rahoitusvälineen kestävyyteen liittyvästä profiilista saisi olla riittävä. Rahoitusvälineitä valmistavien ja jakelevien sijoituspalveluyritysten olisi pikemminkin täsmennettävä, mille kestävyyteen liittyviä tavoitteita omaavalle asiakasryhmälle rahoitusvälinettä on tarkoitus jakaa.

                     (7)

                     Sen varmistamiseksi, että kestävyystekijöitä sisältävät rahoitusvälineet pysyvät helposti myös sellaisten asiakkaiden saatavilla, joilla ei ole kestävyysmieltymyksiä, sijoituspalveluyrityksiä ei pitäisi vaatia yksilöimään asiakasryhmiä, joiden tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden kanssa kestävyystekijöitä sisältävä rahoitusväline ei ole yhteensopiva.

                     (8)

                     Rahoitusvälineen kestävyystekijät olisi esitettävä avoimesti, jotta jakelija voi antaa asiaankuuluvat tiedot asiakkailleen tai potentiaalisille asiakkailleen.

                     (9)

                     Sen vuoksi delegoitua direktiiviä (EU) 2017/593 olisi muutettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

            1 artikla
            Delegoidun direktiivin (EU) 2017/593 muuttaminen
            Muutetaan delegoitu direktiivi (EU) 2017/593 seuraavasti:

                        1)

                        Lisätään 1 artiklaan 5 kohta seuraavasti:

                           ”5.   ’kestävyystekijöillä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088 (*1) 2 artiklan 24 kohdassa määriteltyjä kestävyystekijöitä.

                           (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).”;"

                        2)

                        Muutetaan 9 artikla seuraavasti:

                                    a)

                                    Korvataan 9 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

                                       ”9.   Jäsenvaltioiden on vaadittava sijoituspalveluyrityksiä määrittämään kullekin rahoitusvälineelle riittävän tarkasti mahdollinen kohdemarkkina sekä täsmentämään asiakastyyppi (-tyypit), jonka (joiden) tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden kanssa, mukaan lukien kaikki kestävyyteen liittyvät tavoitteet, rahoitusväline on yhteensopiva. Tässä menettelyssä yrityksen on myös yksilöitävä asiakasryhmä (-ryhmät), jonka (joiden) tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden kanssa rahoitusväline ei ole yhteensopiva, paitsi silloin, jos rahoitusvälineessä otetaan huomioon kestävyystekijät. Jos sijoituspalveluyritykset valmistavat rahoitusvälineen yhteistyössä, on määritettävä ainoastaan yksi kohdemarkkina.”;

                                    b)

                                    Korvataan 11 kohta seuraavasti:

                                       ”11.   Jäsenvaltioiden on vaadittava sijoituspalveluyrityksiä selvittämään, vastaako rahoitusväline kohdemarkkinan määritettyjä tarpeita, ominaisuuksia ja tavoitteita, myös tarkastelemalla seuraavia näkökohtia:

                                                   a)

                                                   rahoitusvälineen riski-tuottoprofiili on kohdemarkkinan mukainen;

                                                   b)

                                                   rahoitusvälineen kestävyystekijät ovat tarvittaessa kohdemarkkinan mukaiset;

                                                   c)

                                                   rahoitusvälineen suunnittelu perustuu asiakasta hyödyttäviin ominaisuuksiin eikä liiketoimintamalliin, joka edellyttää asiakastulosten olevan heikkoja ollakseen kannattava.”;

                                    c)

                                    Lisätään 13 kohtaan toinen alakohta seuraavasti:
                                    ”Rahoitusvälineen kestävyystekijät on esitettävä avoimesti ja jakelijoille on annettava asiaankuuluvat tiedot, jotta ne voivat ottaa asianmukaisesti huomioon asiakkaidensa tai potentiaalisten asiakkaidensa kestävyyteen liittyvät tavoitteet.”;

                                    d)

                                    Korvataan 14 kohta seuraavasti:

                                       ”14.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset tarkastelevat valmistamiaan rahoitusvälineitä säännöllisesti ottaen huomioon kaikki tapahtumat, jotka voivat olennaisesti vaikuttaa yksilöityyn kohdemarkkinaan kohdistuvaan potentiaaliseen riskiin. Sijoituspalveluyritysten on tutkittava, onko rahoitusväline yhä kohdemarkkinan tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden, mukaan lukien kestävyyteen liittyvät tavoitteet, mukainen ja jaellaanko sitä kohdemarkkinalle vai tavoitellaanko sillä asiakkaita, joiden tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden kanssa se ei ole yhteensopiva.”;

                        3)

                        Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

                                    a)

                                    Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

                                       ”2.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyrityksillä on käytössään asianmukaiset tuotevalvontajärjestelyt sen varmistamiseksi, että tuotteet ja palvelut, joita ne aikovat tarjota tai suosittaa, ovat yhteensopivia yksilöidyn kohdemarkkinan tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden kanssa, mukaan lukien kaikki kestävyyteen liittyvät tavoitteet, ja että aiottu jakelustrategia on yksilöidyn kohdemarkkinan mukainen. Sijoituspalveluyritysten on yksilöitävä ja arvioitava asianmukaisesti sellaisten asiakkaiden olosuhteet ja tarpeet, joihin ne aikovat keskittyä, jotta varmistetaan, etteivät asiakkaiden edut vaarannu kaupallisten tai rahoituspaineiden vuoksi. Tässä menettelyssä sijoituspalveluyritysten on myös yksilöitävä asiakasryhmät, joiden tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden kanssa tuote tai palvelu ei ole yhteensopiva, paitsi silloin, jos rahoitusvälineessä otetaan huomioon kestävyystekijät.”;

                                    b)

                                    Korvataan 5 kohta seuraavasti:

                                       ”5.   Jäsenvaltioiden on edellytettävä, että sijoituspalveluyritykset tarkastelevat tarjoamiaan tai suosittamiaan sijoitustuotteita sekä tarjoamiaan palveluja säännöllisesti ottaen huomioon kaikki tapahtumat, jotka voivat olennaisesti vaikuttaa yksilöityyn kohdemarkkinaan kohdistuvaan potentiaaliseen riskiin. Yritysten on arvioitava ainakin, onko tuote tai palvelu edelleen yksilöidyn kohdemarkkinan tarpeiden, ominaisuuksien ja tavoitteiden mukainen, mukaan lukien kaikki kestävyyteen liittyvät tavoitteet, ja onko aiottu jakelustrategia edelleen asianmukainen. Yritysten on tarkasteltava kohdemarkkinaa uudelleen ja/tai päivitettävä tuotevalvontajärjestelyjä, jos ne havaitsevat, että ne ovat yksilöineet tietyn tuotteen tai palvelun kohdemarkkinan virheellisesti tai että tuote tai palvelu ei enää vastaa yksilöidyn kohdemarkkinan olosuhteita esimerkiksi, kun tuotteesta tulee epälikvidi tai hyvin epävakaa markkinamuutosten vuoksi.”.

            2 artikla
            Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

               1.   Jäsenvaltioiden on viimeistään 21 päivänä elokuuta 2022 annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.
               Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 22 päivänä marraskuuta 2022.
               Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

               2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

            3 artikla
            Voimaantulo
            Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            4 artikla
            Osoitus
            Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

            Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 2021.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349.

            (2)  Neuvoston päätös (EU) 2016/1841, annettu 5 päivänä lokakuuta 2016, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 1).

            (3)  COM(2019) 640 final.

            (4)  COM(2018) 97 final.

            (5)  Komission delegoitu direktiivi (EU) 2017/593, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU täydentämisestä asiakkaiden rahoitusvälineiden ja varojen suojaamisen, tuotevalvontavelvoitteiden sekä välityspalkkioiden, provisioiden tai muiden rahallisten tai ei-rahallisten etujen tarjoamiseen tai vastaanottamiseen sovellettavien sääntöjen osalta (EUVL L 87, 31.3.2017, s. 500).


title: Komission delegoitu direktiivi (EU) 2021/1270, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2021, direktiivin 2010/43/EU muuttamisesta kestävyysriskien ja kestävyystekijöiden ottamiseksi huomioon siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

text:
                  2.8.2021

                  FI

                  Euroopan unionin virallinen lehti

                  L 277/141

         KOMISSION DELEGOITU DIREKTIIVI (EU) 2021/1270,
         annettu 21 päivänä huhtikuuta 2021,
         direktiivin 2010/43/EU muuttamisesta kestävyysriskien ja kestävyystekijöiden ottamiseksi huomioon siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavien yritysten (yhteissijoitusyritykset) osalta
         (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
         EUROOPAN KOMISSIO, joka
         ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
         ottaa huomioon siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, 14 artiklan 2 kohdan ja 51 artiklan 4 kohdan,
         sekä katsoo seuraavaa:

                     (1)

                     Siirtyminen vähähiiliseen, kestävämpään ja resurssitehokkaaseen kiertotalouteen kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti on keskeinen tekijä unionin talouden pitkän aikavälin kilpailukyvyn varmistamisessa. Vuonna 2016 unioni teki Pariisin sopimuksen (2). Pariisin sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa asetetaan tavoitteeksi torjua ilmastonmuutosta entistä tehokkaammin muun muassa varmistamalla, että rahoitusvirrat tukevat vähän kasvihuonekaasupäästöjä tuottavaa ja ilmastonmuutoksen kestävää kehitystä.

                     (2)

                     Komissio pani merkille tämän haasteen ja esitti joulukuussa 2019 Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (3). Vihreän kehityksen ohjelma on uusi kasvustrategia, jonka tavoitteena on tehdä unionista oikeudenmukainen ja vauras yhteiskunta, jonka talous on moderni, resurssitehokas ja kilpailukykyinen. Kasvihuonekaasujen nettopäästöistä pyritään eroon vuoteen 2050 mennessä, ja kasvuun pyritään lisäämättä resurssien käyttöä. Tavoite edellyttää, että sijoittajille annetaan heidän sijoitustensa osalta selkeitä signaaleja hukkainvestointien välttämiseksi ja kestävän rahoituksen hankkimiseksi.

                     (3)

                     Komissio julkaisi maaliskuussa 2018 kestävän kasvun rahoitusta koskevan toimintasuunnitelmansa (4), jossa esitetään kestävää rahoitusta koskeva kunnianhimoinen ja kattava strategia. Yksi toimintasuunnitelmassa asetetuista tavoitteista on ohjata pääomavirtoja kestävään sijoittamiseen kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi. Toukokuussa 2018 julkaistu myöhempiä lainsäädäntöaloitteita tukeva vaikutusten arviointi (5) osoitti tarpeen selventää, että rahastoyhtiöiden olisi otettava kestävyystekijät huomioon osana velvoitteitaan sijoittajia kohtaan. Rahastoyhtiöiden olisi siis arvioitava säännöllisesti paitsi kaikkia asiaankuuluvia rahoitusriskejä myös kaikkia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2019/2088 (6) tarkoitettuja asiaankuuluvia kestävyysriskejä, joiden toteutumisella saattaisi olla sijoituksen arvoon tosiasiallinen tai mahdollinen kielteinen olennainen vaikutus. Komission direktiivissä 2010/43/EU (7) ei viitata nimenomaisesti kestävyysriskeihin. Tästä syystä ja sen varmistamiseksi, että sisäiset menettelyt ja organisatoriset järjestelyt pannaan täytäntöön ja että niitä noudatetaan asianmukaisesti, on tarpeen selventää, että rahastoyhtiöiden prosesseissa, järjestelmissä ja sisäisessä valvonnassa otetaan huomioon kestävyysriskit ja että näiden riskien analysoimiseksi tarvitaan teknisiä valmiuksia ja tietoja.

                     (4)

                     Jotta voidaan välttää epätasapuolisten toimintaedellytysten muodostuminen rahastoyhtiöille ja sijoitusyhtiöille, jotka eivät ole nimenneet rahastoyhtiötä, sekä välttää siihen liittyvä sisämarkkinoiden toiminnan pirstoutuminen, epäjohdonmukaisuus ja ennustamattomuus, olisi kestävyysriskien huomioon ottamista koskevia sääntöjä sovellettava myös sijoitusyrityksiin suhteellisuusperiaate huomioon ottaen.

                     (5)

                     Sijoittajansuojan korkean tason säilyttämiseksi rahastoyhtiöiden olisi yhteissijoitusyritysten etuja mahdollisesti vahingoittavia eturistiriitoja yksilöidessään otettava mukaan eturistiriidat, joita voi syntyä sen seurauksena, että kestävyysriskit otetaan huomioon yhtiöiden prosesseissa, järjestelmissä ja sisäisessä valvonnassa. Ristiriitoihin voi kuulua asianomaisen henkilöstön palkkioista tai henkilökohtaisista liiketoimista johtuvia ristiriitoja, sijoitusstrategioiden viherpesua, harhaanjohtavaa myyntiä tai vääristelyä mahdollisesti aiheuttavia eturistiriitoja ja saman rahastoyhtiön hallinnoimien eri yhteissijoitusyritysten välisiä eturistiriitoja.

                     (6)

                     Asetuksen (EU) 2019/2088 mukaisesti rahasto- tai sijoitusyhtiöiden, joiden on otettava huomioon sijoituspäätösten pääasialliset haitalliset vaikutukset kestävyystekijöihin tai jotka ottavat mainitut pääasialliset haitalliset vaikutukset huomioon vapaaehtoisesti, on ilmoitettava, kuinka niiden asianmukaisen huolellisuuden toimintaperiaatteissa otetaan pääasialliset haitalliset vaikutukset huomioon. Asetuksen (EU) 2019/2088 ja direktiivin 2010/43/EU välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi mainittu velvollisuus olisi esitettävä direktiivissä 2010/43/EU.

                     (7)

                     Sen vuoksi direktiiviä 2010/43/EU olisi muutettava,

               ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

            1 artikla
            Muutokset direktiiviin 2010/43/EU
            Muutetaan direktiivi 2010/43/EU seuraavasti:

                        1)

                        Lisätään 3 artiklaan 11 ja 12 alakohta seuraavasti:

                                    ”11.

                                    ’kestävyysriskillä’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/2088 (*1) 2 artiklan 22 kohdassa määriteltyä kestävyysriskiä;

                                    12.

                                    ’kestävyystekijöillä’ asetuksen (EU) 2019/2088 2 artiklan 24 kohdassa määriteltyjä kestävyystekijöitä.

                           (*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).”"

                        2)

                        Lisätään 4 artiklan 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
                        ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahastoyhtiöt ottavat huomioon kestävyysriskit täyttäessään ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä vaatimuksia.”

                        3)

                        Lisätään 5 artiklaan 5 kohta seuraavasti:

                           ”5.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 1, 2 ja 3 kohtaa sovellettaessa rahastoyhtiöillä on tarvittavat voimavarat ja asiantuntemus ottaa kestävyysriskit tehokkaasti huomioon.”

                        4)

                        Lisätään 5 a artikla seuraavasti:

                           ”5 a artikla
                           Sijoitusyhtiöiden velvollisuus sisällyttää kestävyysriskit yhteissijoitusyritysten hallintoon
                           Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rahastoyhtiöt sisällyttävät kestävyysriskit yhteissijoitusyritysten hallintoon ottaen huomioon sijoitusyhtiöiden liiketoiminnan luonteen, laajuuden ja monimutkaisuuden.”;

                        5)

                        Lisätään 9 artiklan 2 kohtaan g alakohta seuraavasti:

                                    ”g)

                                    vastaa siitä, että kestävyysriskit otetaan huomioon a–f alakohdassa tarkoitetussa toiminnassa.”

                        6)

                        Lisätään 17 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

                           ”3.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun rahastoyhtiöt määrittävät yhteissijoitusyritysten etuja mahdollisesti vahingoittavia eturistiriitoja, ne ottavat mukaan eturistiriidat, joita voi syntyä sen seurauksena, että kestävyysriskit otetaan huomioon yhtiöiden prosesseissa, järjestelmissä ja sisäisessä valvonnassa.”

                        7)

                        Lisätään 23 artiklaan 5 ja 6 kohta seuraavasti:

                           ”5.   Jäsenvaltioiden on vaadittava, että rahastoyhtiöt ottavat huomioon kestävyysriskit täyttäessään 1–4 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.

                           6.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kun rahastoyhtiöt tai mahdollisesti sijoitusyhtiöt ottavat huomioon sijoituspäätösten pääasialliset haitalliset vaikutukset kestävyystekijöihin, kuten esitetään asetuksen (EU) 2019/2088 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tai vaaditaan mainitun asetuksen 4 artiklan 3 tai 4 kohdassa, mainitut rahastoyhtiöt tai sijoitusyhtiöt ottavat tällaiset pääasialliset haitalliset vaikutukset huomioon täyttäessään tämän artiklan 1–4 kohdassa säädettyjä vaatimuksia.”

                        8)

                        Korvataan 38 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
                        ”Riskienhallintaperiaatteiden on käsitettävä sellaiset menettelyt, joiden avulla rahastoyhtiö voi arvioida kuhunkin hoitamaansa yhteissijoitusyritykseen kohdistuvat markkina-, likviditeetti-, kestävyys- ja vastapuoliriskit sekä kaikki muut riskit, toimintariskit mukaan luettuina, jotka voivat olla rahastoyhtiön hoitaman yksittäisen yhteissijoitusyrityksen kannalta olennaisia.”

            2 artikla
            Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

               1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava viimeistään 31 päivään heinäkuuta 2022 mennessä tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.
               Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä elokuuta 2022.
               Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

               2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

            3 artikla
            Voimaantulo
            Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

            4 artikla
            Osoitus
            Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

            Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 2021.

                  Komission puolesta

                  Puheenjohtaja

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  EUVL L 302, 17.11.2009, s. 32.

            (2)  Neuvoston päätös (EU) 2016/1841, annettu 5 päivänä lokakuuta 2016, ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksytyn Pariisin sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 282, 19.10.2016, s. 1).

            (3)  COM(2019) 640 final.

            (4)  COM(2018) 97 final.

            (5)  SWD(2018) 264 final.

            (6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27 päivänä marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1).

            (7)  Komission direktiivi 2010/43/EU, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2010, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/65/EY täytäntöönpanosta organisaatiovaatimusten, eturistiriitojen, liiketoiminnan harjoittamisen, riskienhallinnan sekä säilytysyhteisön ja rahastoyhtiön välisen sopimuksen sisällön osalta (EUVL L 176, 10.7.2010, s. 42).