title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1347/2014 af 17. december 2014 om ophævelse af den endelige udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009

text:
               18.12.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 363/101

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1347/2014
   af 17. december 2014
   om ophævelse af den endelige udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 14 og 18, og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   SAGSFORLØB

   1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               I juli 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (2) en endelig udligningstold på 7,1 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (den oprindelige undersøgelse).

               (2)

               Ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (3) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 21 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina) og en endelig antidumpingtold på 18,3 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.

               (3)

               Ved afgørelse 2002/611/EF (4) godtog Kommissionen et pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af en indisk eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (Kokan).

               (4)

               I marts 2004 ophævede Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 2004/255/EF (5) afgørelse 2002/611/EF efter Kokans frivillige tilbagetrækning af tilsagnet.

               (5)

               Ved afgørelse 2006/37/EF (6) godtog Kommissionen et nyt pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af Kokan. Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 og (EF) nr. 1339/2002 blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (7) i overensstemmelse hermed.

               (6)

               Ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (8)
                  .indførte Rådet en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne. Ved forordning (EF) nr. 1010/2008 (9)
                  .indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og ændrede størrelsen af antidumpingtolden på importen af sulfanilsyre fra Indien efter en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse.

         2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (7)

               Den 1. juli 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (10) af de gældende endelige udligningsforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 18 i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 (grundforordningen). Anmodningen blev indgivet af CUF — Quimicos Industriais (ansøgeren eller CUF), den eneste producent af sulfanilsyre i Unionen, der således tegner sig for 100 % af EU-produktionen.

               (8)

               Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre fortsat subsidiering og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

         3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

               (9)

               Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 16. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (11) (indledningsmeddelelsen) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.

         4.   Sideløbende undersøgelser

               (10)

               Ved en indledningsmeddelelse af 16. oktober 2013 i Den Europæiske Unions Tidende
                   (12) indledte Kommissionen også en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (13), vedrørende importen af sulfanilsyre med oprindelse i bl.a. Indien.

         5.   Undersøgelse

   5.1.   Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode

               (11)

               Undersøgelsen af fortsat eller fornyet subsidiering omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (den nuværende undersøgelsesperiode eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (den betragtede periode).

         5.2.   Berørte parter

               (12)

               Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Indien, importørerne, de brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og repræsentanterne for det eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.

               (13)

               Den eneste EU-producent, som også var den eneste interesserede part, der anmodede om at blive hørt, blev hørt.

         5.3.   Stikprøveudtagning

               (14)

               I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Indien og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

               (15)

               Kommissionen modtog besvarelser af stikprøvespørgeskemaet fra to indiske eksporterende producenter. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.

               (16)

               En ikke forretningsmæssigt forbundet importør besvarede stikprøveskemaet, men importerede imidlertid ikke den pågældende vare fra det pågældende land og besvarede ikke spørgeskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.

               (17)

               Da der kun findes én EU-producent, blev der ikke udtaget stikprøver af EU-producenter.

         5.4.   Undersøgelse

               (18)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat subsidiering, sandsynlighed for fortsat eller fornyet skade, og for at fastslå Unionens interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, til de to eksporterende producenter i Indien, til de indiske myndigheder (GOI), til kendte importører og til brugere i Unionen.

               (19)

               Ud af de to indiske eksporterende producenter indgav kun én en fuldstændig besvarelse. Denne indiske producent tegnede sig for en væsentlig del af den samlede indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (20)

               Kommissionen gennemførte endvidere konsultationer i Delhi med de indiske myndigheder (GOI), Maharashtras myndigheder (GOM), Gujarats myndigheder (GOG) og Reserve Bank of India (RBI).

               (21)

               Der blev desuden aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

                           a)

                              EU-producent:

                                       —

                                       CUF — Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal

                           b)

                              Eksporterende producenter:

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien

                           c)

                              EU-brugere:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.

         B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

               (22)

               Den pågældende vare er sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060). Der findes to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Desuden sælges den rensede kvalitet af og til i form af et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Begrænset brug i lægemiddelindustrien blev ligeledes noteret. Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og derfor anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen viste, at udskifteligheden i praksis er begrænset. Især brugere, som anvender renset sulfanilsyre, ville kun kunne anvende den tekniske kvalitet, hvis de selv kunne rense den yderligere. De brugere, som anvender eller foretrækker teknisk sulfanilsyre, kunne i teorien anvende den rensede kvalitet, men på grund af prisforskellen (20 %-25 %) er dette ikke en økonomisk bæredygtig løsning.

               (23)

               Sulfanilsyre er en ren råvare og dens grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges af den eksporterende producent i Indien på hjemmemarkedet og til tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenten på EU-markedet, anses således for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 2.

         C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING

   1.   Indledning

               (24)

               Samarbejdsviljen fra de indiske eksportørers side var begrænset til én eksporterende producent. I mangel af samarbejdsvilje fra andre producenters side måtte det udligningsberettigede subsidiebeløb fastlægges ud fra de foreliggende faktiske oplysninger: besvarelserne fra den samarbejdsvillige virksomhed, som tegnede sig for størstedelen af eksporten fra Indien til Unionen, og oplysninger fra de indiske myndigheder.

               (25)

               Ud fra de oplysninger, der indgik i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, blev følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier, undersøgt:

                           —

                           Støtteordninger, der blev undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse:

                                       —

                                       Landsdækkende ordninger:

                                                   a)

                                                   Export Processing Zones Scheme (EPZS), Special Economic Zones Scheme (SEZS)/Export Oriented Units Scheme (EOUS) — ordninger for særlige økonomiske områder og eksportorienterede virksomheder

                                                   b)

                                                   Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS) — toldgodtgørelsesordning

                                                   c)

                                                   Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) — eksportfremmeordning for investeringsgoder

                                                   d)

                                                   Income Tax Exemption Scheme (ITES) — indkomstskattefritagelsesordning

                                                   e)

                                                   Advance Authorisation Scheme (AAS) — forhåndstilladelsesordning.

                                       —

                                       Regionale ordninger:

                                                   f)

                                                   Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra — incitamentsordning fra delstaten Maharashtra.

                           —

                           Subsidieordninger ikke undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, men undersøgt i forbindelse med den første udløbsundersøgelse og sideløbende interimsundersøgelse:

                                       —

                                       Landsdækkende ordninger:

                                                   g)

                                                   Export Credit Scheme (ECS) — eksportkreditordning.

                           —

                           Subsidieordninger ikke undersøgt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og/eller i forbindelse med de tidligere undersøgelser:

                                       —

                                       Landsdækkende ordninger:

                                                   h)

                                                   Focus Product Scheme (FPS) — produktfokusordning

                                                   i)

                                                   Duty Free Imports Authorisation (DFIA) — ordning med toldfri import

                                                   j)

                                                   Duty Drawback Scheme (DDS) — toldgodtgørelsesordning

                                                   k)

                                                   Focus Market Scheme (FMS) — markedsfokusordning

                                                   l)

                                                   Status Holder Incentive Scrip (SHIS) — incitamentsordning

                                                   m)

                                                   Capital Infusions — ordningen for kapitaltilførsel.

                                       —

                                       Regionale ordninger:

                                                   n)

                                                   Delstaten Gujarats regionale ordninger.

               (26)

               Ordning a), b), c), e), h), i), k) og l) ovenfor bygger på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) (loven om udenrigshandel), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser opføres i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og ajourføres regelmæssigt. Det »Foreign Trade Policy«-dokument, der er relevant for NUP i forbindelse med denne undersøgelse, er »Foreign Trade Policy 2009-2014« (FTP 09-14). Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FTP 09-14 i »Handbook of Procedures, Volume I« (HOP I 09-14). Handbook of Procedures ajourføres regelmæssigt.

               (27)

               Den under d) nævnte indkomstskattefritagelsesordning er baseret på Income Tax Act of 1961 (indkomstskatteloven af 1961), som ændres årligt ved Finance Act (finansloven).

               (28)

               De regionale ordninger i litra f) og n) ovenfor forvaltes af henholdsvis delstaten Maharashtra og delstaten Gujarat og er baseret på beslutninger truffet af Maharashtras industri-, energi- og arbejdsministerium og af Gujarats industri- og mineministerium.

               (29)

               Den under g) omhandlede eksportkreditordning er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949, der tillader Reserve Bank of India (RBI) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.

               (30)

               Toldgodtgørelsesordningen i litra j) ovenfor er baseret på section 75 i Customs Act fra 1962, section 37 i Central Excise Act fra 1944, section 93A og 94 i Financial Act fra 1994 og på Customs, Central Excise Duties and Service Tax Drawback Rules fra 1995. Godtgørelsessatserne offentliggøres regelmæssigt; satserne vedrørende NUP var All Industry Rates (AIR) i toldgodtgørelsesordningen 2012-13, som blev offentliggjort i bekendtgørelse nr. 92/2012-Cus.(N.T). Toldgodtgørelsesordningen omtales også som en ordning for afgiftsfritagelse i kapitel 4 i FTP 09-14.

         2.   Export Processing Zones Scheme (EPZS)/Special Economic Zones Scheme (SEZS)/Export Oriented Units Scheme (EOUS)

               (31)

               Den samarbejdsvillige eksporterende producent ansås for hverken at høre hjemme i en SEZS eller en EPZS. Den samarbejdsvillige eksporterende producent var imidlertid blevet etableret under EOUS og modtog udligningsberettigede subsidier i den nuværende undersøgelsesperiode. Nedennævnte beskrivelse og vurdering er derfor begrænset til EOUS.

         a)   Retsgrundlag

               (32)

               EOUS er detaljeret beskrevet i kapitel 6 i FTP 09-14 og i kapitel 6 i HOP I 09-14.

         b)   Støtteberettigelse

               (33)

               Med undtagelse af rene handelsvirksomheder kan alle virksomheder, der i princippet forpligter sig til at eksportere hele deres produktion af varer og tjenester, etableres under EOUS. Industrivirksomheder skal opfylde et krav om minimumsinvesteringer i anlægsaktiver på 10 mio. INR for at være støtteberettigede under EOUS.

         c)   Praktisk gennemførelse

               (34)

               EOUS kan findes og etableres overalt i Indien.

               (35)

               En ansøgning om EOUS-status skal indeholde nærmere oplysninger for de kommende fem år om bl.a. planlagte produktionsmængder, forventet eksportværdi, importbehov og behov for indenlandske varer. Hvis myndighederne godtager virksomhedens ansøgning, vil den blive underrettet om de vilkår og betingelser, der er knyttet til godtagelsen. Aftalen om at blive godkendt som EOUS-virksomhed er gyldig i fem år. Aftalen kan fornyes for yderligere perioder.

               (36)

               En EOUS-virksomhed har ifølge FTP 09-14 en central forpligtelse til at opnå en nettoindtjening i udenlandsk valuta, hvilket vil sige, at den samlede værdi af eksporten i en referenceperiode på fem år skal være højere end den samlede værdi af de importerede varer.

               (37)

               EOUS-virksomheder er berettiget til følgende indrømmelser:

                           i)

                           fritagelse for importtold på alle varetyper (herunder investeringsgoder, råmaterialer og forbrugsgoder), som er nødvendige til fremstilling og forarbejdning eller i forbindelse hermed

                           ii)

                           fritagelse for punktafgift på varer indkøbt hos indenlandske leverandører

                           iii)

                           godtgørelse af central omsætningsafgift på varer indkøbt lokalt

                           iv)

                           delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber.

               (38)

               Virksomheder, der drives under disse ordninger, er underlagt toldmyndighedernes tilsyn, jf. section 65 i Customs Act.

               (39)

               Den samarbejdsvillige eksporterende producent opererede under EOUS i de første fire måneder af den nuværende undersøgelsesperiode. Den formelle skrivelse om at forlade ordningen blev udfærdiget den 6. februar 2013. I den nuværende undersøgelsesperiode anvendte virksomheden derfor kun ordningen til at opnå godtgørelse af den centrale omsætningsafgift. Af undersøgelsen fremgik det, at den pågældende eksporterende producent ikke opnåede fordele i form af fritagelse for importtold og punktafgifter på indenlandske køb og delvis godtgørelse af den afgift, der er betalt på brændstof købt hos hjemlige olieselskaber.

         d   Konklusioner vedrørende EOUS

               (40)

               Godtgørelsen af den centrale omsætningsafgift udgør et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Der gives afkald på offentlige indtægter, der ville være indgået, hvis denne ordning ikke fandtes, hvorved EOUS-virksomheden opnåede en fordel som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 2, fordi den forbedrede sin likviditet ved at opnå godtgørelse af den centrale omsætningsafgift. Subsidiet er retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifikt og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Det er en ufravigelig betingelse for at opnå fordelene, at en EOUS-virksomhed har eksport som mål, jf. paragraph 6.1 i FTP 09-14.

         e)   Beregning af subsidiebeløbet

               (41)

               Subsidiebeløbet blev beregnet ud fra størrelsen af den centrale omsætningsafgift, der blev godtgjort på varer købt lokalt i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder. Der fremkom herved en subsidiemargen på 1,4 %.

         3.   Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

               (42)

               Det blev bekræftet, at DEPBS blev endeligt ophævet fra 30. september 2011, dvs. før den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         4.   Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

   a)   Retsgrundlag

               (43)

               EPCGS er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FTP 09-14 og i kapitel 5 i HOP I 09-14.

         b)   Konklusioner

               (44)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under EPCGS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         5.   Income Tax Exemption Scheme (ITES)

               (45)

               Det blev bekræftet, at ITES blev ophævet i april 2011, dvs. før den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         6.   Advance Authorisation Scheme (AAS)

   a)   Retsgrundlag

               (46)

               Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 4.1.3.1-4.1.14 i FTP 09-14 og i section 4.1-4.30 i HOP I 09-14.

         b)   Konklusioner

               (47)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under AAS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         7.   Package Scheme of Incentives (PSI) of the Government of Maharashtra

   a)   Retsgrundlag

               (48)

               For at fremme etableringen af virksomheder i de mindre udviklede egne i delstaten har Maharashtras myndigheder siden 1964 begunstiget nyoprettede virksomheder i områder under udvikling i delstaten under en ordning, der er almindeligt kendt som »Package Scheme of Incentives« (PSI). Ordningen er blevet ændret mange gange, siden den blev indført, og i NUP var der to PSI-ordninger i kraft: PSI 2007 (der var gyldig til april 2013) og PSI 2013. GOM's PSI består af en række underordninger, hvoraf de vigtigste er: i) acciserefusion, ii) fritagelse for elektricitetsafgift, iii) fritagelse for eller udsættelse af lokal omsætningsafgift, iv) rentegodtgørelse for nye virksomheder og v) visse tilskud til små og mellemstore virksomheder til opgradering af teknologi. Undersøgelsen afslørede, at den eneste underordning, som den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendte i den nuværende undersøgelsesperiode, var ordningen for udsættelse af omsætningsafgiften (en del af nr. iii) ovenfor), som i virkeligheden stammede fra PSI 2001, men den udestående omsætningsafgift skulle stadig delvis betales i den nuværende undersøgelsesperiode.

         b)   Støtteberettigelse

               (49)

               For at være støtteberettigede skal virksomhederne som regel investere i mindre udviklede områder i en delstat (som inddeles i kategorier alt efter deres økonomiske udvikling, f.eks. lidet udviklede områder, mindre udviklede områder og mindst udviklede områder) enten ved at oprette en ny industrivirksomhed eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering i udvidelse eller diversificering af en eksisterende industrivirksomhed. Hovedkriteriet for fastsættelsen af incitamenternes omfang er klassificeringen af det område, som virksomheden befinder sig i eller vil blive etableret i, samt investeringens størrelse.

         c)   Praktisk gennemførelse

               (50)

               Det støtteberettigelsesbevis, som GOM udstedte til den samarbejdsvillige eksporterende producent, bevirkede, at virksomheden under underordningen vedrørende udsættelse af omsætningsafgiften havde tilladelse til at udsætte betalingen af delstatsomsætningsafgift på hjemmemarkedssalget.

         d)   Konklusion

               (51)

               Ved GOM's underordning vedrørende udsættelse af omsætningsafgiften i PSI ydes der subsidier som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Den undersøgte underordning udgør et finansielt bidrag fra GOM, da denne indrømmelse udsætter opkrævningen af afgifter, som GOM ellers ville have haft som indtægt. Denne udsættelse giver virksomheden en fordel, da den forbedrer virksomhedens likviditet.

               (52)

               Underordningen er kun åben for virksomheder, som har foretaget investeringer i visse udpegede geografiske områder i delstaten Maharashtras retsområde. Den kan ikke benyttes af virksomheder uden for disse områder. Fordelens størrelse varierer alt efter det pågældende område. Ordningen er specifik i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), og artikel 4, stk. 3, og er derfor udligningsberettiget.

         e)   Beregning af subsidiebeløbet

               (53)

               Udsættelsen af delstatsomsætningsafgifter under det element i ordningen, der vedrører udsættelse, som stadig skulle betales ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, blev anset for at svare til et rentefrit lån på det samme beløb fra GOM. Fordelen for den samarbejdsvillige eksporterende producent blev derfor beregnet ud fra den rente, der blev betalt af virksomheden for et sammenligneligt lån på markedsvilkår i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (54)

               Subsidiebeløbet (tæller) blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt over virksomhedens samlede omsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

               (55)

               På grundlag af ovenstående har virksomheden under denne ordning opnået et subsidie på 1,1 %.

         8.   Export Credit Scheme (ECS)

               (56)

               Det blev bekræftet, at efter ændringer i ECS (juli 2010, for så vidt angår eksportkreditter i INR, og maj 2012, for så vidt angår eksportkreditter i udenlandsk valuta) ophørte præferencerentesatserne for eksportkreditter i medfør af denne ordning i princippet med at eksistere, undtagen i et begrænset antal specifikke industrisektorer. Da det blev konstateret, at den pågældende kemiske sektor ikke var opført på listen over sektorer, der var omfattet af rentetilskud i den nuværende undersøgelsesperiode, var det ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         9.   Focus Product Scheme (FPS)

   a)   Retsgrundlag

               (57)

               Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.15 i FTP 09-14 og i section 3.9 i HOP I 09-14.

         b)   Konklusioner

               (58)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under FPS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         10.   Duty Free Imports Authorisation Scheme (»DFIA«)

   a)   Retsgrundlag

               (59)

               Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 4.2.1-4.2.7 i FTP 09-14 og i section 4.31-4.36 i HOP I 09-14.

         b)   Konklusioner

               (60)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under DFIA i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         11.   Duty Drawback Scheme (DDS)

   a)   Retsgrundlag

               (61)

               En detaljeret beskrivelse af DDS findes i Custom & Central Excise Duties Drawback Rules 1995 med efterfølgende ændringer.

         b)   Støtteberettigelse

               (62)

               Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.

         c)   Praktisk gennemførelse

               (63)

               En støtteberettiget eksportør kan anmode om et godtgørelsesbeløb, der beregnes som en procentdel af fob-værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. GOI har fastsat godtgørelsessatser for en række varer, herunder den pågældende vare. De fastlægges på grundlag af den gennemsnitlige mængde eller værdi af materialer, der anvendes som input til fremstilling af en vare, og det gennemsnitlige toldbeløb, der betales på inputs. De anvendes, uanset om der rent faktisk er betalt importtold eller ej. DDS-satsen for den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode var på 4 % af fob-værdien.

               (64)

               For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. Når forsendelsesoplysningerne indtastes i toldserveren (ICEGATE), anføres det, at eksporten finder sted som led i DDS, og DDS-beløbet fastsættes uigenkaldeligt. Efter at speditøren har udfyldt Export General Manifest (EGM), og toldmyndighederne har sammenlignet dokumentet med forsendelsesoplysningerne og fundet det tilfredsstillende, er alle betingelser opfyldt for at tillade udbetalingen af godtgørelsesbeløbet, enten direkte til eksportørens bankkonto eller pr. bankanvisning.

               (65)

               Eksportøren skal desuden fremlægge bevis for, at de eksporterede varer er blevet betalt, i form af en bankbekræftelse (Bank Realisation Certificate). Denne bekræftelse kan udfærdiges, når godtgørelsesbeløbet er blevet udbetalt, men GOI kræver beløbet tilbagebetalt, hvis eksportøren ikke fremlægger en bankbekræftelse inden fristens udløb.

               (66)

               Godtgørelsesbeløbet kan anvendes til ethvert formål.

               (67)

               Det konkluderedes, at toldgodtgørelsesbeløbet efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder.

               (68)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent anvendte DDS i den nuværende undersøgelsesperiode efter at have forladt EOUS.

         d)   Konklusion vedrørende DDS

               (69)

               Ved DDS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Et toldgodtgørelsesbeløb er et finansielt bidrag fra GOI, da det har form af en direkte overførsel af midler fra GOI. Desuden medfører toldgodtgørelsesbeløbet en fordel for eksportøren, fordi virksomhedens likviditet forbedres.

               (70)

               Endvidere er DDS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).

               (71)

               Denne ordning kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i litra i) i bilag I, bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen.

               (72)

               Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råvarer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importtold, jf. litra i) i bilag I, og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DDS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råvarer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DDS.

               (73)

               Dette bekræftes i GOI's cirkulære nr. 24/2001, hvoraf det klart fremgår, at [toldgodtgørelsessatser] ikke har nogen relation til det faktiske inputforbrugsmønster og den faktiske indvirkning på en bestemt eksportørs inputs eller individuelle forsendelser […], og de regionale myndigheder instrueres om, at de lokale kontorer ikke skal forlange bevis for den faktiske told, der er betalt på importerede eller hjemlige input […], når eksportørerne indsender deres [anmodninger om godtgørelser].

               (74)

               Ud fra ovenstående konkluderes det, at DDS er udligningsberettiget.

         e)   Beregning af subsidiebeløbet

               (75)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet som den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i undersøgelsesperioden. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt skal GOI betale godtgørelsesbeløbet, som udgør et finansielt bidrag i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen på det godtgørelsesbeløb, der ydes for den pågældende eksporttransaktion, har GOI ingen beføjelser med hensyn til at indrømme subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DDS som summen af de godtgørelsesbeløb, der er opnået for eksporttransaktioner, der har fundet sted under denne ordning i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (76)

               Disse subsidiebeløb er i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning af den pågældende vare i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

               (77)

               Ud fra ovenstående er den subsidiesats, der blev konstateret under denne ordning for den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent, på 0,6 %.

         12.   Focus Market Scheme (»FMS«)

   a)   Retsgrundlag

               (78)

               Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.14 i FTP 09-14 og i section 3.8 i HOP I 09-14.

         b)   Konklusioner

               (79)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under FMS i den nuværende undersøgelsesperiode. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         13.   Status Holder Incentive Scrip (»SHIS«)

   a)   Retsgrundlag

               (80)

               Der findes en detaljeret beskrivelse af ordningen i section 3.16 i FTP 09-14 og i section 3.10 i HOP I 09-14.

         b)   Konklusioner

               (81)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede nogen fordele under SHIS i den nuværende undersøgelse. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         14.   Capital Infusions

               (82)

               Det konstateredes, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke opnåede fordel af ordningen for kapitaltilførsel fra GOI eller regionale myndigheder. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.

         15.   GOG's regionale ordninger

               (83)

               Det blev bekræftet, at den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke har forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller produktionsanlæg i delstaten Gujarat. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere GOG's regionale ordninger yderligere.

         16.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

               (84)

               I henhold til grundforordningen udgør de udligningsberettigede subsidier, der blev konstateret i den nuværende undersøgelsesperiode, 3,1 %, udtrykt som værditold, for den undersøgte eksporterende producent.
               Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd

                           Ordning

                           %

                           EOUS (14)

                           1,4

                           DEPBS (14)

                           nul

                           EPCGS (14)

                           nul

                           ITES

                           nul

                           AAS (14)

                           nul

                           PSI (Maharashtra Regional Scheme)

                           1,1

                           ECS (14)

                           nul

                           FPS (14)

                           nul

                           DFIA (14)

                           nul

                           DDS (14)

                           0,6

                           FMS (14)

                           nul

                           SHIS (14)

                           nul

                           Capital Infusions

                           nul

                           GOG's regionale ordninger

                           nul

                           I ALT

                           3,1

               (85)

               På grundlag af de foreliggende oplysninger tegnede den samarbejdsvillige eksporterende producent sig for størstedelen af eksporten af sulfanilsyre fra Indien til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Der forelå ingen oplysninger, hvoraf det fremgik, at subsidieringsniveauet for de øvrige eksporterende producenter, der måtte findes, var lavere.

         17.   Sandsynligheden for fortsat subsidiering

               (86)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat subsidiering.

               (87)

               Det blev fastslået, at selv om den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med udløbsundersøgelsen, er lavere end den subsidiemargen, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og foregående udløbsundersøgelse, fortsatte den samarbejdsvillige indiske eksportør af den pågældende vare med at nyde godt af udligningsberettiget subsidiering fra de indiske myndigheder. Der er ingen tegn på, at DDS — det vigtigste program, som virksomheden i øjeblikket anvender, efter at den forlod EOUS — vil blive afviklet inden for en overskuelig fremtid. På disse betingelser står det klart, at eksportøren af den pågældende vare også fremover vil modtage udligningsberettigede subsidier.

         D.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

   1.   EU-produktion og definition af EU-erhvervsgrenen

               (88)

               I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af en enkelt EU-producent, som derfor tegner sig for 100 % af EU-produktionen og udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1.

         2.   EU-forbruget

               (89)

               EU-forbruget blev beregnet på grundlag af:

                           —

                           EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare på EU-markedet

                           —

                           importmængden af sulfanilsyre (Taric-niveau) til EU-markedet ifølge Eurostat.

               (90)

               Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og der kun er en eksporterende producent i USA, er det nødvendigt at fremlægge oplysningerne i tabellerne nedenfor i indekseret form for at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.

                  Tabel 1

                  Forbrug på EU-markedet

                           Mængde (indeks)

                           2010

                           2011

                           2012

                           NUP

                           EU-forbrug (2010 = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse.

               (91)

               Undersøgelsen viste, at markedet for sulfanilsyre gradvist ekspanderede i den betragtede periode og voksede med 14 % i slutningen af NUP.

         3.   Import fra det pågældende land

   a)   Importmængde og markedsandel

      Tabel 2

      Import fra det pågældende land

               Importmængde (indeks)

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Indien

                  100

                  422

                  187

                  52

                  Kilde: Eurostat.

      Tabel 2a

      Import fra det pågældende land

               Importmængde (intervaller) (15)

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Indien

               50-200

               250-550

               100-250

               10-80

                  Kilde: Eurostat.

      Tabel 3

      Det pågældende lands markedsandel

               Markedsandel (indeks)

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Markedsandel for importen fra Indien

                  100

                  397

                  177

                  46

               (92)

               Importmængden med oprindelse i Indien faldt med 48 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med 54 % i samme periode.

         b)   Importpriser

      Tabel 4

      Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra det pågældende land

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Importpris fra Indien (indeks: 2010 = 100)

               100

               79

               84

               92

                  Kilde: Eurostat.

      Tabel 4a

      Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra det pågældende land

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Importpris fra Indien (intervaller)

               1 200-1 800

               1 000-1 400

               1 100-1 500

               1 300-1 700

                  Kilde: Eurostat.

               (93)

               Den gennemsnitlige pris på den pågældende vare fra Indien faldt med 21 % i 2011 og voksede derefter gradvis, men lå stadig 8 % under prisniveauet for 2010.

         c)   Prisunderbudsniveau

               (94)

               Undersøgelsen viste, at den eneste samarbejdsvillige indiske eksporterende producents priser ikke underbød EU-producentens priser. For at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger kan de nøjagtige tal ikke oplyses, men det underbud, der blev konstateret, var på mellem -20 % og -40 %.

               (95)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger og bemærkninger fra EU-producenten blev Kommissionen anmodet om at beregne det mulige prisunderbud for den resterende del af importen fra Indien ud fra data fra Eurostat. Ifølge disse data blev der ikke konstateret underbud i forbindelse med denne import, og derfor kan konklusionerne i betragtning 94 ovenfor bekræftes.

         4.   Import fra andre tredjelande

               (96)

               Med undtagelse af tre ubetydelige transaktioner (i 2010 og 2011 fra Schweiz og i 2012 fra Malaysia) kom al import af sulfanilsyre fra andre tredjelande fra Kina og USA i den betragtede periode.

                  Tabel 5

                  Import af sulfanilsyre fra andre tredjelande

                           2010

                           2011

                           2012

                           NUP

                           Importmængde fra USA (indeks)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           Markedsandel for importen fra USA (indeks)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           Gennemsnitspriser på importen fra USA (indeks)

                              100

                              95

                              101

                              102

                           Importmængde fra Kina (indeks)

                              100

                              77

                              14

                              1

                           Markedsandel for importen fra Kina (indeks)

                              100

                              73

                              13

                              1

                           Gennemsnitspriser på importen fra Kina

                              100

                              92

                              104

                              164

                              Kilde: Eurostat

               (97)

               Importmængderne af sulfanilsyre fra Kina faldt med 99 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og markedsandelen faldt også med 99 % i samme periode.

               (98)

               Den gennemsnitlige importpris på sulfanilsyre fra Kina faldt en smule i 2011 med 8 % og udviste derefter en stigende tendens med en meget stærk stigning på 64 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (99)

               Importen af sulfanilsyre fra USA er vokset betydeligt både i mængde og markedsandel i den betragtede periode med henholdsvis 199 % og 88 %. Da EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil i samme periode, var det importen fra USA, som overtog det marked, som de kinesiske og indiske eksportører forlod.

               (100)

               Prisniveauerne på importen fra USA forblev forholdsvis stabile i den betragtede periode og lå på samme niveau som EU-producentens. I den nuværende undersøgelsesperiode var der intet prisunderbud fra importen fra USA.

         5.   EU-erhvervsgrenens situation

               (101)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade en evaluering af alle økonomiske faktorer med indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

               (102)

               For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at fremlægge oplysningerne om den eneste EU-producent i indekseret form.

         5.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

      Tabel 6

      Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Produktion i ton (indeks)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Kapacitet i ton (indeks)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Kapacitetsudnyttelsesgrad (indeks)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

               (103)

               EU-erhvervsgrenens produktion var 7 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end det niveau, der blev registreret i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og derfor ændrede kapacitetsudnyttelsesgraden sig på samme måde som produktionen, dvs. den voksede med 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (104)

               Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen forblev på et tilfredsstillende niveau af kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, og at det lykkedes den at nå et optimalt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (105)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at den i hele den betragtede periode kun opnåede optimal kapacitetsudnyttelse i NUP, hvilket viser, at dens genopretning stadig er meget ny og skrøbelig.

               (106)

               Denne bemærkning i Kommissionens vurdering ændrer ikke ved konklusionerne i betragtning 104 ovenfor, som ikke på nogen måde er i strid med EU-erhvervsgrenens bemærkninger.

         5.2.   Slutlagre

      Tabel 7

      Slutlagre i mængde

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Slutlagre i ton (indeks)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

               (107)

               EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning ultimo året udviste en stærk stigning i 2011 med en faldende tendens herefter, men lå dog stadig 71 % over 2010-niveauet i den nuværende undersøgelsesperiode. Ud fra produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode udgør slutlagrene under alle omstændigheder mindre end en måneds produktion.

         5.3.   Salgsmængder og markedsandel

      Tabel 8

      Salgsmængde og markedsandel

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Salgsmængde i ton (indeks)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Markedsandel i % (indeks)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

               (108)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 4 % i forhold til niveauet i begyndelsen af den betragtede periode. Der var et meget kraftigt dyk i 2011 efterfulgt af en støt stigning.

               (109)

               I markedsandele kan EU-erhvervsgrenens resultater betragtes som stabile i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel i lighed med det faldende salg også faldt. I de følgende år udviste salget og markedsandelen en stigende tendens. Selv om markedsandelen for EU-producenten i den nuværende undersøgelsesperiode holdt sig lidt under niveauet i 2010, er det værd at bemærke, at EU-erhvervsgrenen stadig formåede at tage del i væksten i EU-forbruget og indtog en dominerende stilling på EU-markedet i hele den betragtede periode.

               (110)

               EU-erhvervsgrenen anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, at dens markedsandel er meget ustabil på grund af den omstændighed, at sulfanilsyre er en prisdrevet råvare, og gav som eksempel 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.

               (111)

               I den forbindelse skal det understreges, at det tab af markedsandele, der fandt sted i 2011, faldt sammen med en prisstigning fra EU-producentens side stik imod markedstendenserne på det tidspunkt. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at importpriserne fra alle lande faldt med fra 5 % til 20 % i 2011. Det er også værd at bemærke, at de tilgængelige statistiske data viser, at det hovedsagelig var den amerikanske importør, som overtog den markedsandel, EU-erhvervsgrenen mistede.

         5.4.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

      Tabel 9

      Salgspriser

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Gennemsnitlige salgspriser i EUR/ton (indeks)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

               (112)

               EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet voksede med 12 % i den betragtede periode, hvilket skyldtes overvæltningen af stigningen i omkostningerne til det vigtigste råmateriale (anilin).

         5.5.   Beskæftigelse og produktivitet

      Tabel 10

      Beskæftigelse og produktivitet

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Beskæftigelse (indeks)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Arbejdskraftproduktivitet (indeks)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger (indeks)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

               (113)

               Beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter voksede med 17 % i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviste en stigende tendens i den betragtede periode og voksede med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til i 2010. Siden voksede produktionen kun med 7 %, jf. betragtning 103; arbejdskraftproduktiviteten faldt med 9 % i den betragtede periode.

         5.6.   Rentabilitet

      Tabel 11

      Rentabilitet

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Rentabilitet (indeks)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse.

               (114)

               EU-erhvervsgrenens rentabilitet på samme vare faldt i den betragtede periode og lå en smule under det optimale niveau, som EU-erhvervsgrenen anførte; det er imidlertid vigtigt at bemærke, at den forblev positiv i hele den betragtede periode.

               (115)

               Faldet i rentabiliteten skyldes hovedsagelig stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger, som voksede med næsten 20 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og som ikke fuldt ud kunne opvejes af stigningen på 12 % i salgspriserne, jf. betragtning 112.

         5.7.   Investeringer, investeringsafkast og likviditet

      Tabel 12

      Investeringer, investeringsafkast og likviditet

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Investeringer (indeks)

               —

                  100

                  133

                  57

               Investeringsafkast (indeks)

                  100

                  86

                  30

                  103

               Likviditet (indeks)

                  100

                  116

                  68

                  82

               (116)

               Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at investere i 2010. Efterfølgende faldt investeringerne i sulfanilsyrevirksomhed med 43 % fra 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, og deres størrelse i absolutte tal kan anses for at være lav og hovedsagelig vedrøre vedligeholdelsesaktivitet. Disse konklusioner stemmer overens med investeringsafkastet og den lave rentabilitet i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (117)

               Investeringsafkastet fulgte nøje tendensen i rentabiliteten i 2011 og 2012. I den nuværende undersøgelsesperiode blev investeringsafkastet forbedret og nåede op på samme niveau som i 2010 på grund af stigningen i rentabiliteten fra 2012 til den nuværende undersøgelsesperiode.

               (118)

               Likviditeten udviste en svingende tendens, men var positiv i hele den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt likviditeten med 18 % i forhold til 2010-niveauet. EU-erhvervsgrenen gav ikke udtryk for vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.

         5.8.   Subsidiemargenens faktiske størrelse og genrejsning efter tidligere subsidiering

               (119)

               Som konkluderet i betragtning 84 var den konstaterede subsidiemargen i den nuværende undersøgelsesperiode ikke betydelig, skønt den stadig var over bagatelgrænsen.

               (120)

               Under hensyntagen til væksten i salgsmængder, priser og kapacitetsudnyttelsesgrad i EU-erhvervsgrenen kan det konkluderes, at foranstaltningerne var formålstjenlige, og at EU-erhvervsgrenen er kommet sig efter virkningerne af tidligere subsidiering i den betragtede periode. Der blev observeret en vis nedgang i en række skadesindikatorer såsom rentabilitet og markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode, men dette kan ikke tilskrives importen fra det pågældende land på grund af dens meget lave niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Under alle omstændigheder viser de skadesindikatorer, som udviklede sig negativt, stadig en holdbar situation for EU-erhvervsgrenen.

         6.   Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation

               (121)

               Undersøgelsen viste, at importen af den pågældende vare fra Indien er faldet til et meget lavt niveau. EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil, og det salg, det pågældende land gik glip af, blev overtaget af importen fra USA på et prisniveau, der svarede til EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin salgsmængde og sine gennemsnitlige salgspriser og til at nå op på næsten optimal kapacitetsudnyttelse.

               (122)

               Det moderate fald i EU-erhvervsgrenens markedsandele og rentabilitet kan ikke tilskrives importen fra Indien, jf. betragtning 120.

               (123)

               Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (124)

               Skønt EU-erhvervsgrenen fremsatte bemærkninger vedrørende skadesanalysen, og de blev behandlet ovenfor i betragtning 95, 105-106 og 110-111, var den indforstået med den samlede konklusion vedrørende fraværet af væsentlig skade, især i NUP.

         7.   Sandsynligheden for fornyet skade

               (125)

               For vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade er det vigtigt at påpege, at EU-erhvervsgrenen i en situation med optimal kapacitetsudnyttelse — som den, der blev opnået i den nuværende undersøgelsesperiode — ikke er i stand til at dække hele EU-forbruget, og at en betydelig del af EU-forbruget derfor bliver nødt til at blive dækket af import.

               (126)

               Desuden producerer EU-erhvervsgrenen kun renset sulfanilsyre, hvilket betyder, at brugere, der foretrækker teknisk sulfanilsyre til deres produktion, må ty til import.

               (127)

               Desuden havde EU-erhvervsgrenen en stabil markedsandel med salg til en række årelange kunder. Det fremgik af undersøgelsen, at for nogle brugere skal leverandørerne af sulfanilsyre undergå en streng og dyr certificerings-/kontrolproces, hvilket gør skift fra én leverandør til en anden vanskeligere.

               (128)

               Det var som led heri, at de potentielle virkninger af importen fra Indien på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen blev analyseret i henhold til grundforordningens artikel 18, stk. 2, med henblik på at vurdere sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

               (129)

               Som konkluderet ovenfor i betragtning 84-85 og 87 nyder sulfanilsyre, der importeres fra Indien, stadig godt af og vil sandsynligvis fortsat fremover nyde godt af subsidiering.

               (130)

               Samtidig peger undersøgelsens konklusioner på, at tilstedeværelsen af subsidieret import fra Indien ikke vil føre til fornyet skade for EU-erhvervsgrenen. Dette ræsonnement bygger på en analyse af følgende faktorer:

                           —

                           uudnyttet kapacitet i Indien

                           —

                           de indiske eksportørers prisadfærd

                           —

                           subsidieringsniveauets indvirkning på priserne

                           —

                           det indiske varesortiment.

         a)   Uudnyttet kapacitet i Indien

               (131)

               Undersøgelsen afslørede ikke betydelig uudnyttet kapacitet i Indien.

               (132)

               EU-erhvervsgrenen anfægtede denne konklusion og hævdede navnlig, at den uudnyttede kapacitet i Indien sandsynligvis vil øges som følge af den øgede tilstedeværelse af kinesiske varer på det indiske marked, og at incitamentet til eksport vil vokse yderligere.

               (133)

               I den forbindelse bemærker Kommissionen, at den største kendte indiske producent og eksportør af sulfanilsyre opgav sin status som eksportorienteret virksomhed (EOU) i 2013, jf. betragtning 39, da virksomheden planlagde at øge sit salg på hjemmemarkedet. Dette salg havde været alvorligt begrænset af betingelserne i EOUS. Virksomheden bekræftede, at den ikke fornemmede pres fra de kinesiske konkurrenter, og at det indiske marked efter dens vurdering havde gode udviklingsmuligheder. Derfor er der ingen grund til at antage, at den nuværende eller en kommende uudnyttet kapacitet hos de indiske producenter vil blive omdirigeret til Unionen som følge af et påstået kinesisk pres på det indiske marked.

         b)   De indiske eksportørers prisadfærd

               (134)

               For så vidt angår de indiske eksportørers prisadfærd, konstateredes det i betragtning 94 og 95 ovenfor, at den samarbejdsvillige eksporterende producent, men også andre indiske eksportører, solgte til priser, som ikke underbød EU-prisniveauerne i NUP.

               (135)

               EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kokans eksportpriser byggede på et pristilsagn og derfor ikke var repræsentative for de øvrige indiske eksporterende producenter. Kommissionen bemærker, at Kokans priser i den betragtede periode lå væsentligt over mindsteimportprisen (MIP) i tilsagnet. For så vidt angår de øvrige indiske eksportører, var deres gennemsnitseksportpriser, jf. Eurostat, endda højere i NUP. Dette betyder, at de indiske eksportørers priser, inkl. Kokans, snarere tog udgangspunkt i markedssituationen end i pristilsagnet.

               (136)

               EU-erhvervsgrenen påpegede også, at de indiske importpriser faldt med 8 % i den betragtede periode trods en stigning på over 40 % i priserne på det vigtigste råmateriale (benzen) i samme periode. Undersøgelsen viste, at det relativt høje prisniveau for sulfanilsyre på EU-markedet skabte mulighed for et prisfald trods vækst i omkostningerne til det vigtigste råmateriale. Uanset benzens betydning som en omkostningskomponent kan den ikke i sig selv forklare udviklingen i den undersøgte vares omkostninger og priser. Endelig viste undersøgelsen, at de indiske salgspriser til Unionen ikke var ekstraordinært lave, da de svarede til priserne på eksport fra Indien til tredjelande, som forekom i betydelige mængder. Derfor fandtes tendenserne til at prisfastsætte færdigvaren (sulfanilsyre) og det vigtigste råmateriale (benzen), som EU-erhvervsgrenen var inde på, ikke at være modstridende.

               (137)

               Endelig fremførte EU-erhvervsgrenen, at indiske eksportpriser til tredjelande, nemlig Tyrkiet, var lavere end dem til EU. Kommissionen bemærkede, at dataene fra Kokan viste, at dennes priser til Tyrkiet også lå over MIP, og at de ikke underbød EU-erhvervsgrenens. Kokans eksportmængde til Tyrkiet lå på samme niveau som det, hvori EU-erhvervsgrenen tog udgangspunkt i sin anmodning, og derfor gælder konklusionerne vedrørende Kokan for al indisk eksport til Tyrkiet. Ud fra ovenstående underbygges de indiske eksportørers påståede anderledes prisadfærd over for tredjelande i forhold til EU ikke af de tilgængelige oplysninger.

         c)   Subsidieringsniveauets indvirkning på priserne

               (138)

               Som anført i betragtning 84 ovenfor var subsidiemargenen i NUP for den samarbejdsvillige indiske producent på 3,1 %. Dette viser en fortsat faldende tendens i subsidieringen siden indførelsen af de oprindelige udligningsforanstaltninger i 2002.

               (139)

               Dette fald skyldes ikke udelukkende denne enkelte virksomheds situation, men også systemiske ændringer i de indiske subsidieordninger. Som forklaret i del C i denne forordning blev nogle af ordningerne opgivet af GOI, og de fleste af de øvrige blev nedjusteret, for så vidt angår fordele for virksomhederne. Kun i forbindelse med en bestemt ordning, der blev undersøgt, nemlig DDS, blev kriterierne for støtteberettigelse og de administrative procedurer lempet. Som følge heraf gik Kokan straks over til denne ordning. Anvendelsen af DDS udelukker imidlertid anvendelsen af de fleste af de øvrige ordninger (EOUS, AAS, FPS, DFIA og FMS). For den pågældende vare har DDS et klart højeste subsidieringsniveau: i NUP 4 % af fob-eksportværdien, og det blev yderligere nedsat til 3 % senere. Trods denne begrænsning i subsidieniveauet kan det forventes, at andre producenter vil gå over til eller allerede er gået over til denne ordning, fordi den udgør en begrænset administrativ byrde.

               (140)

               Kommissionen har allerede observeret en sådan tendens i forbindelse med en række andre antisubsidieundersøgelser i Indien de sidste 2 år (16). Det kan derfor fastslås, at konklusionerne vedrørende Kokan, jf. betragtning 139 ovenfor, kan ekstrapoleres til de øvrige indiske producenter af sulfanilsyre.

               (141)

               I betragtning af ovennævnte subsidieringsniveau (skønnet til omkring 3 % med DDS som en hovedordning) og det nuværende eksportprisniveau fra Indien, som allerede omfatter subsidierne, konkluderes det, at disse eksportpriser ikke ville underbyde EU-erhvervsgrenens priser, selv om udligningsforanstaltningerne over for Indien blev ophævet. Det kan derfor konkluderes, at eksport fra Indien, selv når den er subsidieret, ikke er skadevoldende over for EU-erhvervsgrenen.

         d)   Det indiske varesortiment

               (142)

               Den samarbejdsvillige indiske producent (der tegner sig for en væsentlig andel af importen fra Indien til Unionen) solgte hovedsagelig den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, hvor denne først og fremmest konkurrerede med import fra USA og Kina, da EU-erhvervsgrenen ikke fremstillede den tekniske kvalitet af sulfanilsyre. Desuden var stort set al Kokans eksport af sulfanilsyre til Tyrkiet, som fandt sted i store mængder, af teknisk kvalitet.

               (143)

               EU-erhvervsgrenen hævdede, at der var en høj grad af overlapning i anvendelsen af teknisk og renset kvalitet af sulfanilsyre, og at der derfor er en betydelig konkurrence mellem de to kvaliteter.

               (144)

               Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen bekræftede, at indbyrdes udskiftelighed i praksis er begrænset. I særdeleshed brugere, der har brug for eller foretrækker den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, kunne teoretisk anvende den rensede kvalitet, men på grund af den betydelige prisforskel (20 % — 25 %) er dette ikke en holdbar løsning. Derfor fastholdes det, at de indiske producenters salg, for så vidt angår den tekniske kvalitet af sulfanilsyre, hovedsagelig konkurrerer med varer fra Kina og USA.

         8.   Konklusion vedrørende fornyet skade

               (145)

               Ud fra konklusionerne af undersøgelsen, jf. ovenstående betragtninger, fastslås det, at ophævelse af udligningsforanstaltningerne over for Indien sandsynligvis ikke fører til fornyet skade på kort til mellemlang sigt.

         E.   UNIONENS INTERESSER

               (146)

               Da det blev konkluderet, at der ikke var nogen sandsynlighed for fornyet skade, var det ikke nødvendigt at undersøge Unionens interesser.

         F.   OPHÆVELSE AF UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

               (147)

               Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det anses for hensigtsmæssigt, at de gældende udligningsforanstaltninger på importen af sulfanilsyre fra Indien ophæves. Interesserede parter fik også lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

               (148)

               Det følger af ovenstående, at udligningsforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Indien bør ophæves, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionens afgørelse om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan bør også ophæves.

               (149)

               Under hensyntagen til, at EU-erhvervsgrenens genrejsning er af nyere dato, vil Kommissionen på anmodning fra EU-producenten overvåge importen af den pågældende vare. Overvågningen bliver begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning.

               (150)

               Det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 25, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Den endelige udligningstold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Indien, ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
   2.   Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd (Indien) ophæves hermed.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2014.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93

      (2)  Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 af 22. juli 2002 om indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af den midlertidige udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EFT L 196 af 25.7.2002, s. 1).

      (3)  Rådets forordning (EF) nr. 1339/2002 af 22. juli 2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien (EFT L 196 af 25.7.2002, s. 11).

      (4)  Kommissionens afgørelse 2002/611/EF af 12. juli 2002 om godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende import af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EFT L 196 af 25.7.2002, s. 36).

      (5)  Kommissionens afgørelse 2004/255/EF af 17. marts 2004 om ophævelse af afgørelse 2002/611/EF om godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende import af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EUT L 80 af 18.3.2004, s. 29).

      (6)  Kommissionens afgørelse 2006/37/EF af 5. december 2005 om godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EUT L 22 af 26.1.2006, s. 52).

      (7)  Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 af 23. januar 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1338/2002 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og om ændring af forordning (EF) nr. 1339/2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i bl.a. Indien (EUT L 22 af 26.1.2006, s. 5).

      (8)  Rådets forordning (EF) nr. 1000/2008 af 13. oktober 2008 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 (EUT L 275 af 16.10.2008, s. 1).

      (9)  Rådets forordning (EF) nr. 1010/2008 af 13. oktober 2008 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97 og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 19 i forordning (EF) nr. 2026/97 og om ændring af forordning (EF) nr. 1000/2008 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 (EUT L 276 af 17.10.2008, s. 3).

      (10)  EUT C 28 af 30.1.2013, s. 12.

      (11)  EUT C 300 af 16.10.2013, s. 5.

      (12)  EUT C 300 af 16.10.2013, s. 14.

      (13)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51).

      (14)  Subsidier markeret med en asterisk er eksportsubsidier

      (15)  Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede EU-producenten om, at mængden og værdien af importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande også blev gjort tilgængelige i intervaller, da det ud fra de indekserede tal var vanskeligt at vurdere den reelle (i absolutte tal) udvikling i tallene og forstå Kommissionens konklusioner heraf.

      (16)  Eksempel: Tråd af rustfrit stål (EUT L 240 af 7.9.2013), PET-folie (EUT L 137 af 23.5.2013).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1219 af 26. juli 2016 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 499/96 for så vidt angår EU-toldkontingenter for visse fisk og fiskevarer med oprindelse i Island

text:
                  27.7.2016

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 201/2

            KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1219
      af 26. juli 2016
      om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 499/96 for så vidt angår EU-toldkontingenter for visse fisk og fiskevarer med oprindelse i Island
      EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
      under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
      under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 499/96 af 19. marts 1996 om åbning af forvaltning af fællesskabstoldkontingenter for visse fisk og fiskerivarer med oprindelse i Island (1), særlig artikel 5, stk. 1, litra a) og d), og
      ud fra følgende betragtninger:

                  (1)

                  Ved afgørelse (EU) 2016/837 af 21. april 2016 (2) gav Rådet bemyndigelse til undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Island, Fyrstendømmet Liechtenstein og Kongeriget Norge om en EØS-finansieringsmekanisme (2014-2021), aftalen mellem Kongeriget Norge og Den Europæiske Union om en norsk finansieringsmekanisme (2014-2021), tillægsprotokollen til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge og tillægsprotokollen til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Island.

                  (2)

                  I teksten til tillægsprotokollen til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Island (»tillægsprotokollen«), som er knyttet til afgørelse (EU) 2016/837 fastsættes fornyelsen af tre toldfrie kontingenter, som udløb den 30. april 2014 og et nyt toldfrit kontingent for visse fisk og fiskevarer med oprindelse i Island, som overgår til fri omsætning i Den Europæiske Union.

                  (3)

                  I henhold til tillægsprotokollen skal de mængder i toldkontingentet, der dækker perioden fra den 1. maj 2014 til den dato, hvor den midlertidige anvendelse af tillægsprotokollen træder i kraft, tildeles proportionelt og gøres tilgængelige for perioden fra den dato, hvor den midlertidige anvendelse af tillægsprotokollen træder i kraft, til den 30. april 2021. I tillægsprotokollen foreskrives der ingen overførsel af resterende mængde i et toldkontingent til en efterfølgende ansøgningsperiode.

                  (4)

                  Det er nødvendigt at ændre forordning (EF) nr. 499/96 for at gennemføre de toldkontingenter, der er fastsat i tillægsprotokollen.

                  (5)

                  Toldkontingenterne bør finde anvendelse fra den dato, hvor den midlertidige anvendelse af tillægsprotokollen træder i kraft, til den 30. april 2021. Nærværende forordning bør derfor gælde fra den dato for den midlertidige anvendelse af tillægsprotokollen, der er fastsat i artikel 3 i afgørelse (EU) 2016/837.

                  (6)

                  Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 (3) blev Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (4) ophævet og systemet med referencepriser for fiskevarer bragt til ophør. Det er derfor nødvendigt at lade den betingelse, der er fastsat i artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 499/96 om at respektere referencepriser, udgå.

                  (7)

                  Protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og ordninger for administrativt samarbejde blev ændret ved Det Blandede Udvalg EU-Islands afgørelse nr. 1/2016 af 17. februar 2016 (5). Det er derfor nødvendigt, at protokol nr. 3 som ændret finder anvendelse.

                  (8)

                  Der er fastsat forvaltningsregler for toldkontingenter i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (6), der erstatter Kommissionens forordning(EØF) nr. 2454/93 (7) fra den 1. maj 2016. Artikel 2 i forordning (EF) nr. 499/96 bør ændres for at tage højde for de nye regler.

                  (9)

                  Bilaget til forordning (EF) nr. 499/96 bør ændres for at tage hensyn til de ændringer af den kombinerede nomenklaturs koder (»KN-koder«), der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (8), og af Taric-underopdelingerne. Af hensyn til klarheden bør bilaget til forordning (EF) nr. 499/96 erstattes i sin helhed.

                  (10)

                  Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

            VEDTAGET DENNE FORORDNING:
      Artikel 1
      I forordning (EF) nr. 499/96 foretages følgende ændringer:

                  1)

                  Artikel 1 ændres således:

                              a)

                              Stk. 2 udgår.

                              b)

                              Stk. 3 affattes således:
                              »3.   Protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og ordninger for administrativt samarbejde, som ændret ved Det Blandede Udvalg EU-Islands afgørelse nr. 1/2016, finder anvendelse (*).

                                 (*)  Det Blandede Udvalg EU-Islands afgørelse nr. 1/2016 af 17. februar 2016 om ændring af protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island om definitionen af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og ordninger for administrativt samarbejde (EUT L 72 af 17.3.2016, s. 66).«"

                  2)

                  Artikel 2 affattes således:
                  »Artikel 2
                  De toldkontingenter, der er fastsat i nærværende forordning, forvaltes i overensstemmelse med artikel 49-54 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (**).

                     (**)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).«"

                  3)

                  Artikel 3 udgår.

                  4)

                  Bilaget erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

            Artikel 2
      Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
      Den anvendes fra den 1. august 2016.

         Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
         Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juli 2016.

               På Kommissionens vegne

            Jean-Claude JUNCKER

               Formand

         (1)  EFT L 75 af 23.3.1996, s. 8.

         (2)  Rådets afgørelse (EU) 2016/837 af 21. april 2016 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Island, Fyrstendømmet Liechtenstein og Kongeriget Norge om en EØS-finansieringsmekanisme (2014-2021), aftalen mellem Kongeriget Norge og Den Europæiske Union om en norsk finansieringsmekanisme (2014-2021), tillægsprotokollen til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge og tillægsprotokollen til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Island (EUT L 141 af 28.5.2016, s. 1).

         (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 af 11. december 2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1).

         (4)  Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 af 17. december 1999 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter (EFT L 17 af 21.1.2000, s. 22).

         (5)  EUT L 72 af 17.3.2016, s. 66.

         (6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 558).

         (7)  Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1).

         (8)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

         BILAG

               »BILAG
               Uanset tariferingsbestemmelserne vedrørende den kombinerede nomenklatur anses ordlyden af varebeskrivelserne kun for vejledende, idet præferenceordningen inden for rammerne af dette bilag bestemmes på grundlag af KN-kodernes dækning på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning. Hvor der er angivet ex KN-koder, fastlægges præferenceordningen ved anvendelsen af KN-koden sammenholdt med den tilsvarende varebeskrivelse.

                           Løbenr.

                           KN-kode

                           Taric underopdeling

                           Varebeskrivelse

                           Kontingentperiode

                           Kontingentmængde (ton nettovægt, medmindre andet er fastsat)

                           Kontingenttoldsats (%)

                           09.0792

                           ex 0303 51 00

                           10
                           20

                           Sild (Clupea harengus, Clupea pallasii), frossen, undtagen lever, rogn og mælke deraf, til industriel fremstilling (1)
                               (2)

                           Fra 1.1. til 31.12.

                           950

                           0

                           09.0812

                           0303 51 00

                           Sild (Clupea harengus,
                              Clupea pallasii), frossen, undtagen lever, rogn og mælke deraf (2)

                           Fra 1.8.2016 til 30.4.2017

                           1 050

                           0

                           Fra 1.5.2017 til 30.4.2018

                           1 400

                           Fra 1.5.2018 til 30.4.2019

                           1 400

                           Fra 1.5.2019 til 30.4.2020

                           1 400

                           Fra 1.5.2020 til 30.4.2021

                           1 400

                           09.0793

                           0302 13 00
                           0302 14 00
                           0304 41 00
                           0304 81 00

                           Fersk eller kølet fisk (undtagen lever, rogn og mælke deraf) og fersk, kølet eller frossen filet af:
                           Stillehavslaks (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou og Oncorhynchus rhodurus), atlanterhavslaks (Salmo salar) og donaulaks (Hucho hucho)

                           Fra 1.1. til 31.12.

                           50

                           0

                           09.0794

                           Fersk eller kølet:

                           Fra 1.1. til 31.12.

                           250

                           0

                           0302 23 00

                           Tunge (Solea spp.)

                           0302 24 00
                           0302 29

                           Pighvar (Psetta maxima), glashvarre (Lepidorhombus spp.) og andre fladfisk

                           ex 0302 56 00

                           10

                           Blåhvilling (Micromesistius poutassou)

                           Frossen:

                           0303 32 00

                           Rødspætte (Pleuronectes platessa)

                           0303 55 30

                           Chilensk hestemakrel (Trachurus murphyi)

                           ex 0303 55 90

                           90

                           Andre fisk, undtagen hestemakrel (Caranx trachurus)

                           0303 56 00

                           Sergentfisk (Rachycentron canadum)

                           0303 69 90
                           0303 89 90

                           Andre fisk

                           0303 82 00

                           Rokker (Rajidae)

                           0303 83 00

                           Isfisk (Dissostichus spp.)

                           0303 84 90

                           Havbars med undtagelse af europæisk havbars (Dicentrarchus labrax)

                           0303 89 55

                           Guldbrasen (Sparus aurata)

                           Fersk eller kølet filet af:

                           0304 31 00

                           Tilapia (Oreochromis spp.)

                           0304 32 00

                           Hajmalle (Pangasius spp.), malle (Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.)

                           0304 33 00

                           Nilaborre (Lates niloticus)

                           0304 39 00

                           Karpe (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), ål (Anguilla spp.) og slangehovedfisk (Channa spp.)

                           0304 42 50

                           Ørred af arten Oncorhynchus apache eller Oncorhynchus chrysogaster

                           0304 49 10

                           Andre ferskvandsfisk

                           0304 43 00

                           Fladfisk (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmide og Citharidae)

                           0304 44 30

                           Sej (Pollachius virens)

                           0304 44 90

                           Andre fisk af familierne Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae og Muraenolepididae, undtagen torsk (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) og fisk af arten Boreogadus saida

                           0304 45 00

                           Sværdfisk (Xiphias gladius)

                           0304 46 00

                           Isfisk (Dissostichus spp.)

                           0304 49 50

                           Rødfisk (Sebastes spp.)

                           ex 0304 49 90

                           30
                           40
                           50
                           60
                           70
                           90

                           Andre fisk, undtagen sild og makrel

                           Fiskekød (også hakket), fersk eller kølet af:

                           0304 53 00

                           Fisk af familierne Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae og Muraenolepididae

                           0304 54 00

                           Sværdfisk (Xiphias gladius)

                           0304 55 00

                           Isfisk (Dissostichus spp.)

                           0304 59 90

                           Andre fisk, undtagen ferskvandsfisk og sildelapper

                           Filet, frosset af:

                           0304 61 00

                           Tilapia (Oreochromis spp.)

                           0304 62 00

                           Hajmalle (Pangasius spp.), malle (Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.)

                           0304 63 00

                           Nilaborre (Lates niloticus)

                           0304 69 00

                           Karpe (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), ål (Anguilla spp.) og slangehovedfisk (Channa spp.)

                           0304 82 50

                           Ørred af arten Oncorhynchus apache eller Oncorhynchus chrysogaster

                           0304 89 10

                           Andre ferskvandsfisk

                           Frosset kød af:

                           0304 95 21

                           Torsk af arten Gadus macrocephalus

                           0304 95 25

                           Torsk af arten Gadus morhua

                           0304 95 29

                           Torsk af arten Gadus ogac og fisk af arten Boreogadus saida

                           0304 95 40

                           Sej (Pollachius virens)

                           0304 95 50

                           Kulmule slægten Merluccius

                           0304 95 60

                           Blåhvilling (Micromesistius poutassou, Gadus poutassou)

                           ex 0304 95 90

                           11
                           13
                           17
                           19
                           90

                           Anden fisk, undtagen kulmule af slægten Urophycis spp.

                           ex 0304 99 99

                           20
                           25
                           30
                           40
                           50
                           65
                           69
                           70
                           90

                           Anden fisk, undtagen makrel (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus)

                           09.0811

                           0304 49 50

                           Filet af rødfisk (Sebastes spp.), fersk eller kølet

                           Fra 1.8.2016 til 30.4.2017

                           2 211

                           0

                           Fra 1.5.2017 til 30.4.2018

                           2 948

                           Fra 1.5.2018 til 30.4.2019

                           2 948

                           Fra 1.5.2019 til 30.4.2020

                           2 948

                           Fra 1.5.2020 til 30.4.2021

                           2 948

                           09.0795

                           0305 61 00

                           Sild (Clupea harengus, Clupea pallasii), saltet, men ikke tørret eller røget, og sild i saltlage

                           Fra 1.1. til 31.12.

                           1 750

                           0

                           09.0796

                           0306 15 90

                           Jomfruhummer, frosset (Nephrops norvegicus), undtagen røget jomfruhummer

                           Fra 1.1. til 31.12.

                           50

                           0

                           09.0810

                           0306 15 90

                           Jomfruhummer, frosset (Nephrops norvegicus), undtagen røget jomfruhummer

                           Fra 1.8.2016 til 30.4.2017

                           1 106

                           0

                           Fra 1.5.2017 til 30.4.2018

                           1 474

                           Fra 1.5.2018 til 30.4.2019

                           1 474

                           Fra 1.5.2019 til 30.4.2020

                           1 474

                           Fra 1.5.2020 til 30.4.2021

                           1 474

                           09.0797

                           1604 12 91
                           1604 12 99

                           Tilberedt eller konserveret sild, hele eller stykker, men ikke hakket, undtagen sildefileter, rå, kun belagt med dej, mel eller rasp (paneret), også for-friturestegt, frosset

                           Fra 1.1. til 31.12.

                           2 400

                           0

                           09.0798

                           1604 17 00
                           1604 19 97

                           Ål, tilberedt eller konserveret, og anden fisk, tilberedt eller konserveret, hele eller stykker, men ikke hakket

                           Fra 1.1. til 31.12.

                           50

                           0

                           ex 1604 20 90

                           20
                           30
                           35
                           50
                           60
                           90

                           Fisk, tilberedt eller konserveret på anden måde, undtagen sild og makrel

                           09.0700

                           1604 20 90

                           Anden fisk, tilberedt eller konserveret

                           Fra 1.8.2016 til 30.4.2017

                           2 764

                           0

                           Fra 1.5.2017 til 30.4.2018

                           3 685

                           Fra 1.5.2018 til 30.4.2019

                           3 685

                           Fra 1.5.2019 til 30.4.2020

                           3 685

                           Fra 1.5.2020 til 30.4.2021

                           3 685

            (1)  Henførsel under denne underposition sker på betingelser fastsat i henhold til relevante EU-bestemmelser [se artikel 254 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1).

            (2)  Da mestbegunstigelsestolden (»MFN-tolden«) er nul fra 15. februar til 15. juni, vil toldkontingentfordelen ikke blive indrømmet for varer, der angives til overgang til fri omsætning i den periode.«