title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/464 af 26. marts 2020 om visse gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 for så vidt angår dokumenter, der er nødvendige for anerkendelse med tilbagevirkende kraft af perioder med henblik på omlægning, produktion af økologiske produkter, og oplysninger, der skal forelægges af medlemsstaterne (EØS-relevant tekst)

text:
                  31.3.2020

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 98/2

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/464
         af 26. marts 2020
         om visse gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 for så vidt angår dokumenter, der er nødvendige for anerkendelse med tilbagevirkende kraft af perioder med henblik på omlægning, produktion af økologiske produkter, og oplysninger, der skal forelægges af medlemsstaterne
         (EØS-relevant tekst)
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/848 af 30. maj 2018 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (1), særlig artikel 10, stk. 6, artikel 14, stk. 3, artikel 15, stk. 3, artikel 16, stk. 3, artikel 17, stk. 3, og artikel 26, stk. 7, litra d), og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     I kapitel III i forordning (EU) 2018/848 fastsættes de generelle produktionsregler for økologiske produkter, mens de detaljerede produktionsregler fastsættes i forordningens bilag II. For at sikre harmoniserede betingelser for gennemførelsen af nævnte forordning bør der fastsættes nogle yderligere regler.

                     (2)

                     Ved omlægning til den økologiske produktionsmetode kræves der et vist tidsrum til tilpasning af de forskellige produktionsmidler. Den krævede omlægningsperiode begynder tidligst, når en landbruger eller en erhvervsdrivende, der producerer alger eller akvakulturdyr, har anmeldt aktiviteten til de kompetente myndigheder. Som en undtagelse og på visse betingelser kan en tidligere periode blive anerkendt med tilbagevirkende kraft som en del af omlægningsperioden. Det bør præciseres, hvilke dokumenter, der skal forelægges de kompetente myndigheder med henblik på anerkendelse med tilbagevirkende kraft af en tidligere periode.

                     (3)

                     For at sikre overholdelsen af et højt dyrevelfærdsniveau, der respekterer artsspecifikke behov inden for økologisk husdyrproduktion, er det nødvendigt at fastsætte krav til belægningsgrad, mindste indendørs og udendørs arealer og deres karakteristika samt de tekniske krav og karakteristika vedrørende bygninger og udearealer for kvæg, får, geder, dyr af hestefamilien, hjortedyr, svin, fjerkræ og kaniner. Desuden bør der for pattedyr fastsættes en minimumsperiode, der skal overholdes, med hensyn til hvor længe der fortrinsvis skal fodres med modermælk.

                     (4)

                     For at sikre overholdelsen af et højt dyrevelfærdsniveau, der respekterer artsspecifikke behov inden for økologisk akvakulturproduktion, er det også nødvendigt at fastsætte regler for de enkelte arter eller grupper af arter om belægningsgrad og karakteristika for produktionssystemer og indeslutningssystemer for akvakulturdyr.

                     (5)

                     Forarbejdede økologiske produkter bør fremstilles efter forarbejdningsmetoder, der garanterer, at produkternes økologiske karakteristika og egenskaber bevares i alle faser af den økologiske produktion. I betragtning af det store antal teknikker, der anvendes til forarbejdning af fødevarer i økologisk produktion, er det ikke muligt at opstille en udtømmende liste over alle de teknikker, der er tilladt. Derfor bør teknikker, der overholder principperne og de relevante produktionsregler som fastsat i forordning (EU) 2018/848, som hovedregel betragtes som tilladte i forbindelse med forarbejdning af fødevarer i økologisk produktion.

                     (6)

                     For visse teknikker, der anvendes ved forarbejdning af specifikke økologiske fødevarer, kan medlemsstaterne dog have forskellig opfattelse af, hvorvidt en teknik er i overensstemmelse med principperne og de relevante produktionsregler som fastsat i forordning (EU) 2018/848 for fremstilling af specifikke produkter. I sådanne tilfælde er det nødvendigt at fastsætte regler for, hvordan en sådan teknik kan vurderes, og, hvis den er bekræftet i overensstemmelse med disse principper og produktionsregler, blive godkendt af Kommissionen til fremstilling af specifikke fødevarer, eventuelt på visse betingelser.

                     (7)

                     Til fremstilling af modermælkserstatninger og tilskudsblandinger samt forarbejdede fødevarer baseret på cerealier og babymad som omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) og litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 609/2013 (2) kan der være behov for ionbytnings- og adsorptionsteknikker med harpiks for at opfylde de krav til sammensætning, der er fastsat i nævnte forordning og i retsakter vedtaget på grundlag af artikel 11, stk. 1, i nævnte forordning for de pågældende produkter eller i produkter omfattet af Kommissionens direktiv 2006/125/EF (3). Det er nødvendigt at tillade anvendelse af ionbytnings- og adsorptionsteknikker for disse produktkategorier.

                     (8)

                     På samme måde som for teknikker, der er tilladt at anvende ved forarbejdning af fødevarer, bør der ikke anvendes teknikker, der genskaber egenskaber, der er gået tabt ved forarbejdning og oplagring af økologisk foder, retter op på følgerne af en forsømmelig forarbejdning af økologisk foder eller på anden måde kan være vildledende med hensyn til den sande karakter af produkter, der skal markedsføres som økologisk foder.

                     (9)

                     I betragtning af det store antal teknikker, der anvendes til forarbejdning af specifikke foderprodukter i økologisk produktion, er det ikke muligt at opstille en udtømmende liste over alle de teknikker, der er tilladt. Derfor bør teknikker, der overholder principperne og de relevante produktionsregler som fastsat i forordning (EU) 2018/848, som hovedregel være tilladte i forbindelse med forarbejdning af foderprodukter i økologisk produktion.

                     (10)

                     For visse teknikker, der anvendes ved forarbejdning af specifikke økologiske foderprodukter, kan medlemsstaterne dog have forskellig opfattelse af, hvorvidt en teknik er i overensstemmelse med principperne og de relevante produktionsregler som fastsat i forordning (EU) 2018/848. I sådanne tilfælde er det nødvendigt at fastsætte regler for, hvordan en sådan teknik kan vurderes, og, hvis den er bekræftet i overensstemmelse med disse principper og relevante produktionsregler, blive godkendt af Kommissionen til fremstilling af specifikke foderprodukter, eventuelt på visse betingelser.

                     (11)

                     Der bør anvendes økologisk planteformeringsmateriale, økologiske dyr og økologisk akvakulturyngel i økologisk produktion. For at hjælpe de økologiske erhvervsdrivende med at finde oplysninger om deres tilgængelighed, bør hver medlemsstat indføre systemer, der giver erhvervsdrivende, som markedsfører økologisk planteformeringsmateriale og omlægningsplanteformeringsmateriale, økologiske dyr eller økologiske akvakulturyngel, mulighed for at gøre oplysninger om deres leverancer offentligt tilgængelige. Nærmere oplysninger om sådanne arter, som de kan levere i tilstrækkelige mængder og inden for en rimelig frist, bør navnlig være offentligt tilgængelige. En gang om året bør medlemsstaterne stille en sammenfatning af disse oplysninger samt oplysninger om undtagelser, som er bevilget i tilfælde af manglende tilgængelighed, til rådighed for Kommissionen.

                     (12)

                     Småplanter er undtaget fra indsamlingen og udvekslingen af oplysninger om økologisk planteformeringsmateriale og omlægningsplanteformeringsmateriale. For at sikre en harmoniseret fremgangsmåde bør der derfor fastsættes en definition af småplanter.

                     (13)

                     For at opfylde de ernæringsmæssige behov for specifikke proteinforbindelser hos ungt fjerkræ og smågrise på op til 35 kg kan medlemsstaterne tillade brug af ikkeøkologisk proteinfoder i fjerkræ- og svinefoder på strenge betingelser og indtil den 31. december 2025. Med henblik på at udfase disse respektive undtagelser og med henblik på artikel 53, stk. 6, litra c), i forordning (EU) 2018/848 bør Kommissionen overvåge anvendelsen heraf under hensyntagen til udviklingen i tilgængeligheden på markedet for økologisk proteinfoder. Med henblik herpå bør Kommissionen udforme et målrettet spørgeskema, og medlemsstaterne bør årligt forelægge Kommissionen det udfyldte spørgeskema, der sammenfatter de relevante indsamlede oplysninger om tilgængeligheden af økologisk proteinfoder og om de tilladelser, der gives til producenter af fjerkræ og svin, til anvendelse af ikkeøkologisk proteinfoder.

                     (14)

                     Medlemsstaterne kan også indføre et lignende system med oplysninger om tilgængelighed i forbindelse med racer og linjer, der er tilpasset økologisk produktion, eller økologiske hønniker. I lyset af den mulige udfasning af undtagelser for anvendelse af ikkeøkologiske dyr eller hønniker er det vigtigt at indsamle data om tilgængeligheden af økologisk opdrættede racer og linjer, der særligt er udvalgt med henblik på overholdelsen af økologiske principper og målsætninger. Det er derfor nødvendigt at fastsætte nærmere bestemmelser om de harmoniserede data, som medlemsstaterne skal indberette til Kommissionen og til de øvrige medlemsstater.

                     (15)

                     Erhvervsdrivende, der har produceret husdyr i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 (4) og Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (5), vil skulle tilpasse deres produktionssystemer for at opfylde de nye specifikke tekniske krav, der er fastsat i denne forordning vedrørende husdyrtætheden, de strukturelle karakteristika for dyrenes staldanlæg og tilhørende udstyr, de disponible arealer og arealforvaltningen samt bedriftens produktionssystem generelt. Disse tilpasninger vil kræve forskellige tidsfrister afhængig af omfanget af de nødvendige tiltag for at opfylde de nye krav, der er fastsat i denne forordning, samtidig med at der tages hensyn til de igangværende produktioner.

                     (16)

                     Navnlig bestemmelserne om belægningsgrad, mindste indendørs og udendørs arealer for hønniker og hanekyllinger fra æglæggerlinjer, den maksimale størrelse af udearealer til fjerkræhuse, det maksimale antal etager og udstyr til et effektivt gødningshåndteringssystem i fjerkræhuse med etagesystemer kan indebære konkrete bygge- og anlægsarbejder og investeringer såsom ombygning af anlægget til dyrene og erhvervelse af jord eller en fuldstændig renovering af dyrenes staldanlæg for visse bedrifter eller produktionsenheder, der hidtil har produceret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008. Der bør derfor fastsættes en overgangsperiode på højst otte år fra den 1. januar 2021 for disse bedrifter eller produktionsenheder, således at de kan foretage de nødvendige tilpasninger for at opfylde de nye krav.

                     (17)

                     Kravet vedrørende svin om, at en minimumsprocentdel af udearealet skal bestå af fast gulv, kan indebære ombygning af udendørs anlæg og ændringer af gødningshåndteringssystemet i bedrifter eller produktionsenheder, som hidtil har produceret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008. Der bør derfor fastsættes en overgangsperiode på højst otte år fra den 1. januar 2021 for disse bedrifter eller produktionsenheder, således at de kan foretage de nødvendige større renoveringsarbejder af husdyrenes udendørs arealer eller udskiftning af udstyr for at opfylde de nye krav.

                     (18)

                     Også længden af udgangshullerne mellem verandaerne og fjerkræhusets indendørsdel, kravet om faste skillevægge til slagtefjerkræ, bortset fra arten Gallus gallus, samt de specifikke krav til siddepinde og hævede platforme kan indebære konkrete tilpasninger såsom renovering af en del af dyrenes staldanlæg og anskaffelse af nyt udstyr til bedrifter, der hidtil har produceret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008. Der bør derfor fastsættes en overgangsperiode på højst tre år fra den 1. januar 2021 for disse bedrifter eller produktionsenheder, således at de kan foretage de nødvendige tilpasninger af dyrenes staldanlæg eller udskiftning af udstyr for at opfylde de nye krav.

                     (19)

                     Endelig kan metoden til beregning af de mindste indendørs arealer i fjerkræhuse med en udendørs bygningsdel medføre tilpasninger som f.eks. en stor nedsættelse af belægningsgraden for fjerkræ eller en bygningsrenovering for bedrifter, der hidtil har produceret i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008. Der bør derfor fastsættes en overgangsperiode på højst tre år fra den 1. januar 2021 for disse bedrifter eller produktionsanlæg, således at de kan foretage de nødvendige tilpasninger af deres forretningsplaner eller af deres dyrs staldanlæg for at opfylde de nye krav.

                     (20)

                     Af hensyn til klarheden og retssikkerheden bør nærværende forordning finde anvendelse fra den dag, hvor forordning (EU) 2018/848 finder anvendelse.

                     (21)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Økologisk Produktion —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:
         KAPITEL I

            OVERGANG

            Artikel 1
            Dokumenter, der skal fremlægges med henblik på anerkendelse med tilbagevirkende kraft af en tidligere periode

               1.   Med henblik på artikel 10, stk. 3, litra a), i forordning (EU) 2018/848 skal den erhvervsdrivende forelægge de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor aktiviteten udføres, og hvor den pågældende erhvervsdrivendes bedrift er underlagt kontrolordningen, de officielle dokumenter fra de relevante kompetente myndigheder, der dokumenterer, at de parceller, for hvilke der anmodes om anerkendelse med tilbagevirkende kraft for en tidligere periode, var omfattet af foranstaltninger, der var defineret i et program gennemført i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 (6), og at der ikke er blevet anvendt andre produkter eller stoffer end dem, der er tilladt til anvendelse i økologisk produktion på disse parceller.

               2.   Med henblik på artikel 10, stk. 3, litra b), i forordning (EU) 2018/848 skal den erhvervsdrivende forelægge de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor aktiviteten udføres, og hvor den pågældende erhvervsdrivende er underlagt kontrolordningen, følgende dokumentation for, at parcellerne var naturområder eller landbrugsområder, som i en periode på mindst tre år ikke er blevet behandlet med produkter eller stoffer, der ikke er tilladt til anvendelse i økologisk produktion i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/848:

                           a)

                           kort, der klart identificerer hver enkelt parcel, der er omfattet af anmodningen om anerkendelse med tilbagevirkende kraft, og oplysninger om disse parcellers samlede areal og, hvis det er relevant, om karakteren og omfanget af den igangværende produktion og deres geolokaliseringskoordinater, hvis sådanne findes

                           b)

                           den detaljerede risikoanalyse, som kontrolmyndigheden eller kontrolorganet har foretaget for at vurdere, om en parcel, der er omfattet af anmodningen om anerkendelse med tilbagevirkende kraft, er blevet behandlet med produkter eller stoffer, der ikke er tilladt til anvendelse i økologisk produktion i en periode på mindst tre år, navnlig under hensyntagen til størrelsen af det samlede areal, som anmodningen vedrører, og den dyrkningspraksis, der i den pågældende periode er anvendt for hver enkelt parcel, der er omfattet af anmodningen

                           c)

                           de laboratorieanalyseresultater af jord- og/eller planteprøver fra akkrediterede laboratorier, som kontrolmyndigheden eller kontrolorganet har taget fra hver af de parceller, der er identificeret som indebærende en risiko for at være forurenet som følge af behandling med produkter og stoffer, som det ikke er tilladt at anvende i økologisk produktion, efter den detaljerede risikoanalyse, der er omhandlet i punkt b)

                           d)

                           en inspektionsrapport fra kontrolmyndigheden eller kontrolorganet efter en fysisk inspektion af bedriften for at verificere, om de indsamlede oplysninger om de parceller, der er omfattet af anmodningen om anerkendelse med tilbagevirkende kraft, er konsistente

                           e)

                           alle andre relevante dokumenter, som kontrolmyndigheden eller kontrolorganet finder nødvendige for at vurdere anmodningen om anerkendelse med tilbagevirkende kraft

                           f)

                           en endelig skriftlig erklæring fra kontrolmyndigheden eller kontrolorganet om, hvorvidt en anerkendelse med tilbagevirkende kraft af en tidligere periode som en del af omlægningsperioden er berettiget og med angivelse af den første periode, der betragtes som økologisk for hver berørt parcel, samt det samlede areal af de parceller, der er omfattet af en anerkendelse med tilbagevirkende kraft.

         KAPITEL II

            HUSDYR

            AFDELING 1

               KVÆG, FÅR, GEDER OG DYR AF HESTEFAMILIEN

            Artikel 2
            Minimumsperiode for fodring med modermælk
            Den minimumsperiode, der er omhandlet i bilag II, del II, punkt 1.4.1, litra g), til forordning (EU) 2018/848, i hvilken dyr, der er i dieperioden, fortrinsvis skal fodres med modermælk, er:

                        a)

                        90 dage efter fødslen for kvæg og dyr af hestefamilien

                        b)

                        45 dage efter fødslen for får og geder.

            Artikel 3
            Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer
            For kvæg, får, geder og dyr af hestefamilien skal belægningsgraden og mindste indendørs og udendørs arealer være som fastsat i bilag I, del I.

            Artikel 4
            Karakteristika for og tekniske krav til mindste indendørs areal
            Mindst halvdelen af det i bilag I, del I, fastsatte mindste indendørs areal for kvæg, får, geder og dyr af hestefamilien skal bestå af fast gulv, dvs. ikke fuldspaltegulv eller tremmegulv.

            AFDELING 2

               HJORTEDYR

            Artikel 5
            Minimumsperiode for fodring med modermælk
            Den minimumsperiode, der er omhandlet i bilag II, del II, punkt 1.4.1, litra g), til forordning (EU) 2018/848, i hvilken lam og kalve i dieperioden fortrinsvis skal fodres med modermælk, er 90 dage efter fødslen.

            Artikel 6
            Belægningsgrad og mindste udendørs arealer
            For hjortedyr er belægningsgraden og mindste udendørs arealer som fastsat i bilag I, del II.

            Artikel 7
            Karakteristika for og tekniske krav til udendørs indhegninger og folde

               1.   Hjortedyr skal holdes i udendørs indhegninger eller folde, der giver mulighed for græsning, når forholdene tillader det.

               2.   Udendørs indhegninger eller folde skal være konstrueret på en sådan måde, at de forskellige arter af hjortedyr kan adskilles efter behov.

               3.   Enhver udendørs indhegning eller fold skal enten kunne deles i to områder eller ligge ved siden af en anden udendørs indhegning eller fold, således at der løbende kan gennemføres vedligeholdelsesforanstaltninger på hvert areal eller hver udendørs indhegning eller fold.

            Artikel 8
            Krav til vegetation og karakteristika for overdækkede områder og udearealer

               1.   Der skal forefindes områder til visuelle skjulesteder og vejrmæssig beskyttelse af hjortedyr, fortrinsvis ved naturlige læhegn, såsom anvendelse af grupper af træer og buske, dele af skove eller skovkanter i den udendørs indhegning eller fold; hvis dette ikke er muligt i tilstrækkeligt omfang hele året, skal der etableres et læskur med overdækning.

               2.   Udendørs indhegninger eller folde til hjortedyr skal være udstyret med faciliteter eller være dækket af vegetation, der gør det muligt for dyrene at gnubbe basten af gevirerne.

               3.   Hunhjortedyr skal på det sene stadium i drægtigheden og to uger efter fødslen have adgang til områder, der er dækket af vegetation, der gør det muligt at skjule deres kalve og lam.

               4.   Hegn omkring udendørs indhegninger eller folde skal være konstrueret på en sådan måde, at hjortedyr ikke kan slippe ud.

            AFDELING 3

               SVIN

            Artikel 9
            Minimumsperiode for fodring med modermælk
            Den minimumsperiode, der er omhandlet i bilag II, del II, punkt 1.4.1, litra g), til forordning (EU) 2018/848 i hvilken smågrise fortrinsvis skal fodres med modermælk, er 40 dage efter fødslen.

            Artikel 10
            Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer
            For svin skal belægningsgraden og mindste indendørs og udendørs arealer være som fastsat i bilag I, del III.

            Artikel 11
            Karakteristika for og tekniske krav til mindste indendørs og udendørs arealer
            Mindst halvdelen af både det mindste indendørs areal og udendørs areal som fastsat i bilag I, del III, skal bestå af fast gulv, dvs. ikke fuldspaltegulv eller tremmegulv.

            Artikel 12
            Krav til vegetation og karakteristika for udearealer

               1.   Udearealerne skal være attraktive for svin. Hvor det er muligt, skal der fortrinsvis vælges marker med træer eller skove.

               2.   Udearealerne skal have udeklima og give adgang til læskure og mulighed for, at svinene kan regulere deres kropstemperatur.

            AFDELING 4

               FJERKRÆ

            Artikel 13
            Definitioner
            I denne afdeling forstås ved:

                        a)

                        »slagtefjerkræ«: fjerkræ bestemt til kødproduktion

                        b)

                        »flok«: i afdelinger i fjerkræhuse: en gruppe fugle, der holdes sammen og ikke blandes med andre fjerkræarter, og som har deres egne særskilte indendørs og udendørs arealer

                        c)

                        »hanekylling fra æglæggerlinjer«: hanekylling fra æglæggerlinjer, som er bestemt til kødproduktion

                        d)

                        »poulard«: Gallus gallus-høne bestemt til kødproduktion og slagtet i en alder af mindst 120 dage.

            Artikel 14
            Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer
            For fjerkræ skal belægningsgraden og mindste indendørs og udendørs arealer være som fastsat i bilag I, del IV.

            Artikel 15
            Karakteristika for og tekniske krav til fjerkræhuse

               1.   Fjerkræhuse skal bygges på en sådan måde, at alle fuglene har let adgang til udendørs arealer. Med henblik herpå finder følgende regler anvendelse:

                           a)

                           fjerkræhusets ydre grænse skal have indgangs- og udgangshuller, der giver direkte adgang til udearealer

                           b)

                           hvert enkelt udgangs-/indgangshul skal være af en størrelse, som passer til fuglene

                           c)

                           fuglene skal kunne få adgang til sådanne huller uden hindringer

                           d)

                           huller fra fjerkræhusets ydre grænse skal have en samlet længde på mindst 4 meter pr. 100 m2 af fjerkræhusets mindste indendørs nytteareal

                           e)

                           hvis udgangshullerne er hævede, skal der være en rampe.

               2.   For fjerkræhuse med verandaer gælder følgende:

                           a)

                           den ydre grænse fra både fjerkræhuset til verandaen og fra verandaen til udearealet skal have udgangs- og indgangshuller, der giver let adgang til henholdsvis veranda eller udearealet

                           b)

                           Hullerne fra fjerkræhuset til veranda skal have en samlet længde på mindst 2 meter pr. 100 m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal, og hullerne fra verandaen til udearealet skal have en samlet længde på mindst 4 meter pr. 100 m2 af fjerkræhusets mindste indendørs nytteareal

                           c)

                           verandaens nytteareal skal ikke tages i betragtning ved beregning af belægningsgraden og mindste indendørs og udendørs arealer som fastsat i bilag I, del IV. Dog kan en anden udendørs tagbelagt bygningsdel bestemt til fjerkræ, og som er isoleret på en sådan måde, at den ikke har udeklima, tages i betragtning ved beregning af belægningsgraden, og mindste indendørs arealer som fastsat i bilag I, del IV, hvis følgende betingelser er opfyldt:

                                       i)

                                       den er fuldt tilgængelig 24 timer i døgnet

                                       ii)

                                       den opfylder kravene i bilag II, del II, punkt 1.6.1 og 1.6.3, til forordning (EU) 2018/848

                                       iii)

                                       den opfylder de samme krav for så vidt angår de indgangs- og udgangshuller, der er fastsat for verandaer i litra a) og litra b) i dette stykke:

                           d)

                           verandaens nytteareal medtages ikke i det samlede nytteareal for fjerkræhuse med slagtefjerkræ som omhandlet i bilag II, del II, punkt 1.9.4.4, litra m), til forordning (EU) 2018/848.

               3.   For fjerkræhuse, der er underopdelt i separate afdelinger for at rumme flere flokke:

                           a)

                           afdelingerne skal sikre, at kontakten med andre flokke er begrænset, og at fugle fra forskellige flokke ikke kan blandes i fjerkræhuset

                           b)

                           Der gælder følgende maksimale flokstørrelser i én enkelt afdeling i et fjerkræhus:

                                       i)

                                       3 000 forældredyr af arten Gallus gallus

                                       ii)

                                       10 000 hønniker

                                       iii)

                                       4 800 slagtefjerkræ af arten Gallus gallus:

                                       iv)

                                       2 500 kapuner

                                       v)

                                       4 000 poularder

                                       vi)

                                       2 500 kalkuner

                                       vii)

                                       2 500 gæs

                                       viii)

                                       3 200 pekingandrikker eller 4 000 pekingænder (hundyr)

                                       ix)

                                       3 200 berberiandrikker eller 4 000 berberiænder (hundyr)

                                       x)

                                       3 200 mulardandrikker eller 4 000 mulardænder (hundyr)

                                       xi)

                                       5 200 perlehøns

                           c)

                           afdelingerne skal være adskilt af faste skillevægge ved slagtefjerkræ, undtagen af arten Gallus gallus; en sådan fast skillevæg skal sikre en fuldstændig fysisk adskillelse fra gulvet til taget af bygningen for hver afdeling i fjerkræhuset

                           d)

                           afdelingerne skal være adskilt med faste skillevægge eller halvlukkede skillevægge eller net eller trådnet med hensyn til forældrefugle af arten Gallus gallus, æglæggende høner, hønniker, hanekyllinger fra æglæggerlinjer og slagtefjerkræ af arten Gallus gallus.

               4.   Etagesystemer kan anvendes i fjerkræhuse. Anvendes etagesystemer, gælder følgende:

                           a)

                           etagesystemer må kun anvendes til forældrefugle af arten Gallus gallus, æglæggende høner, hønniker med henblik på fremtidig ægproduktion, hønniker til fremtidige forældredyr samt hanekyllinger fra æglæggerlinjer

                           b)

                           etagesystemer må højst have tre etagers nytteareal, inklusive gulvarealet

                           c)

                           de forhøjede etager skal være konstrueret således, at ekskrementer ikke falder ned på fugle nedenunder, og de skal være udstyret med et effektivt gødningshåndteringssystem

                           d)

                           på hver etage skal der være let adgang til at kunne føre tilsyn med fjerkræene

                           e)

                           etagesystemerne skal sikre, at alle fugle kan bevæge sig frit og let på forskellige niveauer eller mellemliggende arealer

                           f)

                           etagesystemerne skal være konstrueret således, at der er let adgang til udearealer for alle fugle.

               5.   Fjerkræhuse skal være udstyret med siddepinde eller hævede platforme eller begge dele. Fuglene skal fra en ung alder have adgang til siddepinde, hævede platforme eller begge dele i størrelse og forhold, der svarer til størrelsen af gruppen og fuglene som fastsat i bilag I, del IV.

               6.   Mobile fjerkræhuse kan anvendes til fjerkræ, forudsat at de regelmæssigt flyttes under produktionsforløbet for at sikre, at fuglene har adgang til vegetation og som minimum mellem hver fjerkræflok. Den belægningsgrad for slagtefjerkræ, der er fastsat i bilag I, del IV, afdeling 4-9, kan forhøjes til højst 30 kg levendevægt pr. m2, forudsat at størrelsen af gulvarealet i det mobile hus ikke overstiger 150 m2.

            Artikel 16
            Krav til vegetation og karakteristika for udearealer

               1.   Udearealer til fjerkræ skal være attraktive for fuglene og være fuldt tilgængelige for alle fjerkræ.

               2.   For så vidt angår fjerkræhuse, der er opdelt i separate afdelinger for at kunne huse flere flokke, skal de udearealer, der svarer til hver enkelt afdeling, adskilles for at sikre, at kontakt med andre flokke er begrænset, og at fugle fra forskellige flokke ikke kan blandes.

               3.   Udearealer til fjerkræ skal overvejende være dækket af vegetation bestående af forskellige planter.

               4.   Udearealerne skal give fuglene et tilstrækkeligt antal skjul eller ly, buske eller træer fordelt over hele udearealet for at sikre, at fuglene anvender hele udearealet jævnt fordelt.

               5.   Vegetationen på udearealet skal vedligeholdes regelmæssigt for at undgå, at der kommer et overskud af næringsstoffer.

               6.   Udearealerne må ikke have en radius på mere end 150 meter fra fjerkræhusets nærmeste udgangs-/indgangshul. Der tillades dog en radius på op til 350 meter fra bygningens nærmeste udgangshul, hvis der findes tilstrækkeligt mange steder, hvor hønsene kan søge ly mod vejr og rovdyr, jævnt fordelt over hele udearealet med mindst fire steder med ly pr. hektar. For gæs skal udearealet give fuglene mulighed for at tilfredsstille deres behov for at spise græs.

            AFDELING 5

               KANINER

            Artikel 17
            Minimumsperiode for fodring med modermælk
            Den minimumsperiode, der er omhandlet i bilag II, del II, punkt 1.4.1, litra g), til forordning (EU) 2018/848, i hvilken kaninunger i dieperioden fortrinsvis skal fodres med modermælk, er 42 dage efter fødslen.

            Artikel 18
            Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer
            For kaniner skal belægningsgraden og mindste indendørs og udendørs arealer være som fastsat i bilag I, del V.

            Artikel 19
            Karakteristika for og tekniske krav til mobile og faste huse

               1.   I græsningsperioden skal kaniner holdes i mobile huse på græsarealer eller i faste huse med adgang til græsarealer.

               2.   Uden for græsningsperioden kan kaniner holdes i faste huse med adgang til en løbegård med vegetation, fortrinsvis græsarealer.

               3.   Mobile huse på græsarealer skal flyttes så ofte som muligt for at sikre den størst mulige anvendelse af græsarealerne og etableres således, at kaninerne kan græsse på græsarealet.

            Artikel 20
            Karakteristika for og tekniske krav til indendørs og udendørs arealer

               1.   Indvendigt skal de faste og mobile huse være indrettet således, at:

                           a)

                           højden er tilstrækkelig til, at alle kaninerne kan stå oprejst med rejste ører

                           b)

                           der er plads til forskellige grupper af kaniner, og det er muligt at holde ungdyr sammen ved overgangen til opfedningsfasen

                           c)

                           det er muligt for hankaniner og drægtige og kønsmodne hunkaniner at blive adskilt fra gruppen af konkrete dyrevelfærdsmæssige grunde og i en begrænset periode, forudsat at de kan se andre kaniner

                           d)

                           moderdyret kan bevæge sig væk fra reden og tilbage igen til reden for at passe ungerne,

                           e)

                           der findes:

                                       i)

                                       overdækket ly, herunder mørke skjulesteder, i et tilstrækkeligt antal til alle kategorier af kaniner

                                       ii)

                                       adgang for alle hunkaniner til rede mindst en uge før terminen og som minimum indtil diegivningsperiodens afslutning

                                       iii)

                                       adgang for ungerne til reder i et tilstrækkeligt antal med mindst en rede pr. moderdyr med unger

                                       iv)

                                       materialer, som kaninerne kan gnave i.

               2.   Udearealet i anlæg med faste huse skal være indrettet således, at:

                           a)

                           det har et tilstrækkeligt antal hævede platforme, der er jævnt fordelt på dets minimumsareal

                           b)

                           det er omgivet af hegn, der er tilstrækkeligt høje og dybe til, at kaninerne ikke kan slippe ud (hverken ved at springe over eller grave sig under)

                           c)

                           hvis der er tale om et betonbelagt udeareal, skal det være let at få adgang til den del af løbegården, der har vegetation. Uden en sådan let adgang kan udearealets betonbelægning ikke indgå i beregningen af det mindste udendørs areal

                           d)

                           der findes:

                                       i)

                                       overdækket ly, herunder mørke skjulesteder, i et tilstrækkeligt antal til alle kategorier af kaniner

                                       ii)

                                       materialer, som kaninerne kan gnave i.

            Artikel 21
            Krav til vegetation og karakteristika og udearealer

               1.   Vegetationen i løbegårde skal vedligeholdes løbende og på en sådan måde, at den er attraktiv for kaniner.

               2.   I græsningsperioden skal græsgangene hvile jævnligt og forvaltes således, at kaninernes græsning optimeres.

         KAPITEL III

            AKVAKULTURDYR

            Artikel 22
            Detaljerede regler for akvakulturdyr pr. art eller gruppe af arter
            Erhvervsdrivende, der producerer akvakulturdyr, skal overholde de detaljerede regler pr. art eller gruppe af arter som fastsat i bilag II, for så vidt angår belægningsgraden og de specifikke karakteristika ved produktionssystemer og indeslutningssystemer.

         KAPITEL IV

            FORARBEJDEDE FØDEVARER OG FORARBEJDET FODER

            Artikel 23
            Tilladte teknikker til forarbejdning af fødevarer

               1.   Kun teknikker, der overholder principperne i kapitel II i forordning (EU) 2018/848, navnlig de relevante specifikke principper for forarbejdning af økologiske fødevarer som fastsat i artikel 7, de relevante regler i nævnte forordnings kapitel III og de detaljerede produktionsregler som fastsat i bilag II, del IV, til nævnte forordning, er tilladt med hensyn til forarbejdning af fødevarer i økologisk produktion.

               2.   Med forbehold af bilag II, del VI, punkt 3, til forordning (EU) 2018/848 tillades ionbytnings- og adsorptionsteknikker med harpiks, når de anvendes til fremstilling af økologiske råvarer:

                           a)

                           for produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 1, litra a) og litra b), i forordning (EU) nr. 609/2013, forudsat at anvendelsen af disse teknikker er nødvendig for at opfylde kravene i nævnte forordning og retsakter, der er vedtaget på grundlag af nævnte forordnings artikel 11, stk. 1, om de pågældende produkter eller

                           b)

                           for produkter, der er omfattet af direktiv 2006/125/EF, forudsat at det er nødvendigt at anvende disse teknikker for at opfylde kravene i nævnte direktiv.

               3.   Hvis en medlemsstat finder, at en specifik teknik bør vurderes for så vidt angår overholdelsen af de principper og regler, der er omhandlet i stk. 1, eller at visse specifikke betingelser for anvendelsen af nævnte teknik bør medtages i denne forordning, kan den anmode Kommissionen om at foretage en sådan vurdering. Med henblik herpå skal den give Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om et dossier med begrundelse for denne overholdelse eller de specifikke betingelser og sikre, at dossieret gøres offentligt tilgængeligt i henhold til EU-lovgivningen og den nationale lovgivning om databeskyttelse.
               Kommissionen skal jævnligt offentliggøre alle anmodninger, der er omhandlet i første afsnit.

               4.   Kommissionen skal analysere det dossier, der er omhandlet i stk. 3. Hvis det i Kommissionens analyse konkluderes, at den teknik, der er beskrevet i dossieret, overholder de principper og regler, der er omhandlet i stk. 1, skal Kommissionen ændre denne forordning med henblik på udtrykkeligt at tillade den teknik, der er omhandlet i dossieret, eller indføre dens specifikke betingelser for anvendelse i denne forordning.

               5.   Kommissionen skal gennemgå tilladelsen til teknikkerne til forarbejdning af økologiske fødevarer, herunder deres beskrivelse og betingelser for anvendelse, når ny dokumentation foreligger eller forelægges af en medlemsstat.

            Artikel 24
            Tilladte teknikker til anvendelse ved forarbejdning af foderprodukter

               1.   Kun teknikker, der overholder principperne i kapitel II i forordning (EU) 2018/848, navnlig de relevante specifikke principper for forarbejdning af økologisk foder som fastsat i artikel 8, de relevante regler i nævnte forordnings kapitel III og de detaljerede produktionsregler som fastsat i bilag II, del V, til forordningen, og som ikke genskaber de egenskaber, der mistes ved forarbejdning og oplagring af økologisk foder, og som ikke retter resultaterne af forsømmelig behandling, eller som på anden måde kan være vildledende med hensyn til disse produkters sande karakter, er tilladt med hensyn til forarbejdning af foderprodukter i økologisk produktion.

               2.   Hvis en medlemsstat finder, at en specifik teknik bør vurderes for så vidt angår overholdelsen af de principper og regler, der er omhandlet i stk. 1, eller at visse specifikke betingelser for anvendelsen af nævnte teknik bør medtages i denne forordning, kan den anmode Kommissionen om at foretage en sådan vurdering. Med henblik herpå skal den give Kommissionen og de øvrige medlemsstater meddelelse om et dossier med begrundelse for denne overholdelse eller de specifikke betingelser og sikre, at dossieret gøres offentligt tilgængeligt i henhold til EU-lovgivningen og den nationale lovgivning om databeskyttelse.
               Kommissionen skal jævnligt offentliggøre alle anmodninger, der er omhandlet i første afsnit.

               3.   Kommissionen skal analysere det dossier, der er omhandlet i stk. 2. Hvis det i Kommissionens analyse konkluderes, at den teknik, der er beskrevet i dossieret, overholder de principper og regler, der er omhandlet i stk. 1, skal Kommissionen ændre denne forordning med henblik på udtrykkeligt at tillade den teknik, der er omhandlet i dossieret, eller indføre dens specifikke betingelser for anvendelse i denne forordning.

               4.   Kommissionen skal gennemgå tilladelsen til teknikkerne til forarbejdning af økologisk foder, herunder deres beskrivelse og betingelser for anvendelse, når ny dokumentation foreligger eller forelægges af en medlemsstat.

         KAPITEL V

            OPLYSNINGER OM MARKEDSTILGÆNGELIGHED FOR ØKOLOGISK PLANTEFORMERINGSMATERIALE, OMLÆGNINGSPLANTEFORMERINGSMATERIALE, ØKOLOGISKE DYR OG ØKOLOGISK AKVAKULTURYNGEL

            Artikel 25
            Oplysninger fra medlemsstaterne

               1.   Medlemsstaterne skal forelægge de oplysninger, der skal gøres tilgængelige i henhold til artikel 53, stk. 6, litra a), i forordning (EU) 2018/848, fra den database, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, og fra de systemer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2, og, hvis det er relevant, i artikel 26, stk. 3, i nævnte forordning, i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat i bilag III, del I, til denne forordning.

               2.   Medlemsstaterne skal forelægge de oplysninger, der skal gøres tilgængelige i henhold til artikel 53, stk. 6, litra b), i forordning (EU) 2018/848 om undtagelser bevilget i overensstemmelse med bilag II, del I, punkt 1.8.5, til nævnte forordning og del II, punkt 1.3.4.3 og 1.3.4.4, i nævnte bilag i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat i bilag III, del II, til denne forordning.

               3.   Medlemsstaterne skal forelægge de oplysninger, der skal gøres tilgængelige i henhold til artikel 53, stk. 6, litra c), i forordning (EU) 2018/848 vedrørende tilgængeligheden af økologisk proteinfoder til fjerkræ og svin på EU-markedet og om de tilladelser, der er givet i overensstemmelse med bilag II, del II, punkt 1.9.3.1, litra c), og punkt 1.9.4.2, litra c), til nævnte forordning som svar på et spørgeskema, som Kommissionen hvert år forelægger medlemsstaterne.

               4.   De oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, 2 og 3, skal gives i det format og via det system, som Kommissionen stiller til rådighed. Disse oplysninger skal meddeles hvert år senest den 30. juni og første gang senest den 30. juni 2022 for år 2021.

               5.   De oplysninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2, og som modtages fra medlemsstaterne i henhold til artikel 53, stk. 6, i forordning (EU) 2018/848, skal indlæses i den database, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, og de systemer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2, og, hvis det er relevant, i artikel 26, stk. 3, i nævnte forordning.

         KAPITEL VI

            AFSLUTTENDE BESTEMMELSER OG OVERGANGSBESTEMMELSER

            Artikel 26
            Overgangsbestemmelser

               1.   Uanset kapitel II, afdeling 3, i denne forordning skal bedrifter eller produktionsenheder med svinelænger, der er bygget, renoveret eller taget i brug før datoen for anvendelsen af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008, og for hvilke en større ombygning af udendørs anlæg er nødvendig for at opfylde kravet om, at mindst halvdelen af udearealet skal bestå af en fast gulv som fastsat i artikel 11 i denne forordning, opfylde bestemmelserne i nævnte artikel senest fra den 1. januar 2029.

               2.   Uanset kapitel II, afdeling 4, i denne forordning skal bedrifter eller produktionsenheder med fjerkræhuse, der er bygget, renoveret eller taget i brug før datoen for anvendelsen af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008, og for hvilke en ombygning af dyrenes staldanlæg er nødvendig for at opfylde kravet om, at den samlede længde af udgangshullerne fra husets indeareal til verandaen som fastsat i artikel 15, stk. 2, litra b), i denne forordning, opfylde bestemmelserne i nævnte litra senest fra den 1. januar 2024.

               3.   Uanset kapitel II, afdeling 4, i denne forordning skal bedrifter eller produktionsenheder med fjerkræhuse med en udendørs bygningsdel, der er bygget, renoveret eller taget i brug før datoen for anvendelsen af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008, og for hvilke en større nedsættelse af belægningsgraden eller en bygningsrenovering er nødvendig for at opfylde kravene om beregning af belægningsgraden og de mindste indendørs arealer som fastsat i bilag I, del IV, til i denne forordning og under overholdelse af artikel 15, stk. 2, litra c), opfylde disse bestemmelser senest fra den 1. januar 2024.

               4.   Uanset kapitel II, afdeling 4, i denne forordning skal bedrifter eller produktionsenheder med fjerkræhuse, der er bygget, renoveret eller taget i brug før datoen for anvendelsen af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008, og for hvilke en ombygning af dyrenes staldanlæg eller en udskiftning af udstyr er nødvendig for at opfylde kravet om en fast skillevæg som fastlagt i artikel 15, stk. 3, litra c), eller med kravene om siddepinde eller hævede platforme som fastsat i artikel 15, stk. 5, i denne forordning, opfylde disse bestemmelser senest fra den 1. januar 2024.

               5.   Uanset kapitel II, afdeling 4, i denne forordning skal bedrifter eller produktionsenheder med fjerkræhuse med etagesystemer, der er bygget, renoveret eller taget i brug før datoen for anvendelsen af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008, og for hvilke en større renovering af dyrenes staldanlæg eller en udskiftning af udstyr er nødvendig for at opfylde kravene om det maksimale antal etager og et gødningshåndteringssystem som fastsat i artikel 15, stk. 4, litra b) og litra c), i denne forordning, opfylde bestemmelserne i de nævnte litraer senest fra den 1. januar 2029.

               6.   Uanset kapitel II, afdeling 4, i denne forordning skal bedrifter eller produktionsenheder med fjerkræhuse, der har udearealer med en radius på mere end 150 meter fra det nærmeste indgangs-/udgangshul i fjerkræhuset, der er bygget, renoveret eller taget i brug før datoen for anvendelsen af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008, og for hvilke større tilpasninger af anlæggets struktur eller yderligere jorderhvervelser er nødvendige for at opfylde kravet om den maksimale radius som fastsat i artikel 16, stk. 6, i denne forordning, opfylde nævnte bestemmelse senest fra den 1. januar 2029.

               7.   Uanset bilag I, del IV, afdeling 2, til denne forordning skal bedrifter eller produktionsenheder, der producerer hønniker i fjerkræanlæg, der er bygget, renoveret eller taget i brug før datoen for anvendelse af denne forordning i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 834/2007 og (EF) nr. 889/2008, og for hvilke større tilpasninger af fjerkræhusenes struktur eller yderligere jorderhvervelse er nødvendige for at overholde reglerne i bilag I, del IV, afdeling 2, til denne forordning, overholde bestemmelserne om belægningsgrad og de mindste indendørs og udendørs arealer for hønniker og hanekyllinger fra æglæggerlinjer som fastsat i bilag I, del IV, afdeling 2, i denne forordning senest fra den 1. januar 2029.

            Artikel 27
            Ikrafttræden og anvendelse
            Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
            Den anvendes fra den 1. januar 2021.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 26. marts 2020.

                  På Kommissionens vegne

               Ursula VON DER LEYEN

                  Formand

            (1)  EUT L 150 af 14.6.2018, s. 1.

            (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 609/2013 af 12. juni 2013 om fødevarer bestemt til spædbørn og småbørn, fødevarer til særlige medicinske formål og kosterstatning til vægtkontrol og om ophævelse af Rådets direktiv 92/52/EØF, Kommissionens direktiv 96/8/EF, 1999/21/EF, 2006/125/EF og 2006/141/EF, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/39/EF og Kommissionens forordning (EF) nr. 41/2009 og (EF) nr. 953/2009 (EUT L 181 af 29.6.2013, s. 35).

            (3)  Kommissionens direktiv 2006/125/EF af 5. december 2006 om forarbejdede levnedsmidler baseret på cerealier og babymad til spædbørn og småbørn (EUT L 339 af 6.12.2006, s. 16).

            (4)  Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (EUT L 189 af 20.7.2007, s. 1).

            (5)  Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 af 5. september 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter, for så vidt angår økologisk produktion, mærkning og kontrol (EUT L 250 af 18.9.2008, s. 1).

            (6)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1305/2013 af 17. december 2013 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 487).

            BILAG I
            REGLER FOR BELÆGNINGSGRAD OG MINDSTE INDENDØRS OG UDENDØRS AREALER FOR HUSDYR SOM OMHANDLET I KAPITEL II

               Del I: Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer for kvæg, får, geder og dyr af hestefamilien som omhandlet i artikel 3

            1.   Kvæg

                           Indendørs areal

                           (det nettoareal, som dyrene skal have til rådighed)

                           Udendørs areal

                           (løbegårde, ikke græsarealer)

                           Mindste levendevægt (kg)

                           m2/dyr

                           m2/dyr

                        indtil 100

                        1,5

                        1,1

                        indtil 200

                        2,5

                        1,9

                        indtil 350

                        4,0

                        3

                        Over 350

                        5 med et minimum på 1 m2/100 kg

                        3,7 med et minimum på 0,75 m2/100 kg

                        Malkekøer

                        6

                        4,5

                        Avlstyre

                        10

                        30

                  2.   Får og geder

                           Indendørs areal

                           (det nettoareal, som dyrene skal have til rådighed)

                           Udendørs areal

                           (løbegårde, ikke græsarealer)

                           m2/dyr

                           m2/dyr

                        Får

                        1,5

                        2,5

                        Lam

                        0,35

                        0,5

                        Geder

                        1,5

                        2,5

                        Gedekid

                        0,35

                        0,5

                  3.   Heste

                           Indendørs areal

                           (det nettoareal, som dyrene skal have til rådighed)

                           Udendørs areal

                           (løbegårde, ikke græsarealer)

                           Mindste levendevægt (kg)

                           m2/dyr [størrelsen af boksene i forhold til hestenes højde]

                           m2/dyr

                        Avls- og fededyr af hestefamilien

                        indtil 100

                        1,5

                        1,1

                        indtil 200

                        2,5

                        1,9

                        indtil 350

                        4,0

                        3

                        Over 350

                        5 med et minimum på 1 m2/100 kg

                        3,7 med et minimum på 0,75 m2/100 kg

               Del II: Belægningsgrad og mindste udendørs arealer for hjortedyr som omhandlet i artikel 6

                        Hjortedyr
                        art

                           Mindste udendørs areal pr. indelukke eller pr. fold

                           Belægningsgrad, maksimalt antal voksne dyr
                            (*1)
                           pr. ha

                        Sikahjorte

                           Cervus nippon

                        1 ha

                        15

                        Dådyr

                           Dama

                        1 ha

                        15

                        Kronhjorte

                           Cervus elaphus

                        2 ha

                        7

                        Père Davids hjorte

                           Elaphhurus davianus

                        2 ha

                        7

                        Flere hjortearter

                        3 ha

                        7, hvis kronhjorte eller Père Davids hjorte er en del af besætningen
                        15, hvis hverken kronhjorte eller Père Davids hjorte er en del af besætningen

               Del III: Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer for svin som omhandlet i artikel 10

                           Indendørs areal (det nettoareal, der skal være til rådighed for svin, dvs. de indvendige dimensioner, herunder trug, dog uden foderautomater, som svin ikke kan ligge i)

                           Udendørs areal

                           Mindste levendevægt (kg)

                           m2/dyr

                           m2/dyr

                        Diegivende søer med smågrise indtil fravænning

                        7,5 pr. so

                        2,5

                        Fedesvin
                        Smågrise, avls- og slagtesvin, gylte

                        indtil 35 kg

                        0,6

                        0,4

                        over 35 kg og indtil 50 kg

                        0,8

                        0,6

                        over 50 kg og indtil 85 kg

                        1,1

                        0,8

                        over 85 kg og indtil 110 kg

                        1,3

                        1,0

                        over 110 kg

                        1,5

                        1,2

                        Avlssøer,
                        Goldsøer og drægtige søer

                        2,5

                        1,9

                        Avlsorner,
                        Orner

                        6,0
                        10, hvis stier anvendes til naturlig bedækning

                        8,0

               Del IV: Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer til fjerkræ som omhandlet i artikel 14 og artikel 15, stk. 2, litra c), og artikel 15, stk. 6, og siddepinde eller hævede platforme som omhandlet i artikel 15, stk. 5

            1.   Forældredyr af arten Gallus gallus, der er bestemt til produktion af rugeæg til fremtidige æglæggende høner og forældredyr af arten Gallus gallus, der er bestemt til produktion af rugeæg til fremtidig opfedning af arten Gallus gallus:

                        Alder

                        ≥ 18 uger

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Det maksimale antal avlsfugle pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        6

                        Siddepinde til avlsfugle til fremtidige æglæggende høner
                        cm siddepind/fugl

                        18

                        Reder

                        7 høns pr. rede eller i tilfælde af fælles rede 120 cm2/høne

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        4

                  2.   Hønniker og hanekyllinger fra æglæggerlinjer

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Belægningsgrad pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        21 kg levendevægt/m2

                        Siddepinde eller hævede platforme eller begge

                        Alle kombinationer af siddepinde eller hævede platforme eller begge, der giver
                        mindst 10 cm siddepind/fugl
                        eller
                        mindst 100 cm2 hævede platforme/fugl

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        1

                  3.   Æglæggende høner, herunder kombinationslinjer, som opdrættes med henblik på produktion af kød og æg:

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Det maksimale antal fugle pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        6

                        Siddepinde
                        cm siddepind/fugl

                        18

                        Reder

                        7 æglæggende høner pr. rede eller i tilfælde af fælles rede 120 cm2/æglæggende høne

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        4

                  4.   Slagtefjerkræ af arten Gallus gallus:

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Belægningsgrad pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        21 kg levendevægt/m2

                        Siddepinde eller hævede platforme eller begge

                        Alle kombinationer af siddepinde eller hævede platforme eller begge, der giver
                        mindst 5 cm siddepind/fugl eller
                        mindst 25 cm2 hævede platforme/fugl

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal for faste huse
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        4

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal for mobile huse
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        2,5

                  5.   Slagtefjerkræ af arten Gallus gallus: kapuner og poularder:

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Belægningsgrad pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        21 kg levendevægt/m2

                        Siddepinde eller hævede platforme eller begge

                        Alle kombinationer af siddepinde eller hævede platforme eller begge, der giver
                        mindst 5 cm siddepind/fugl eller
                        mindst 25 cm2 hævede platforme/fugl

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        4

                  6.   Andet slagtefjerkræ end af arten Gallus gallus: Kalkuner Meleagris
               gallopavo, der markedsføres hele til stegning eller til opskæring:

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Belægningsgrad pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        21 kg levendevægt/m2

                        Siddepinde eller hævede platforme eller begge

                        Alle kombinationer af siddepinde eller hævede platforme eller begge, der giver mindst 10 cm siddepind/fugl
                        Eller
                        mindst 100 cm2 hævede platforme/fugl

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        10

                  7.   Andet slagtefjerkræ end af arten Gallus gallus: Gæs Anser anser domesticus:

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Belægningsgrad pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        21 kg levendevægt/m2

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        15

                  8.   Andet slagtefjerkræ end af arten Gallus gallus: Pekingænder Anas platyrhynchos domesticus, berberiænder Cairina moschata og hybrider og mulardænder Cairina moschata × Anas platyrhynchos:

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Belægningsgrad pr. m2 af fjerkræhusets indendørs nytteareal

                        21 kg levendevægt/m2

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        4,5

                  9.   Andet slagtefjerkræ end af arten Gallus gallus: Perlehøns Numida meleagris f. domestica:

                        Belægningsgrad og mindste indendørs areal
                        Belægningsgrad pr. m2 af fjerkræhusets indendørs areals nytteareal

                        21 kg levendevægt/m2

                        Siddepinde eller hævede platforme eller begge

                        Alle kombinationer af siddepinde eller hævede platforme eller begge, der giver
                        mindst 5 cm siddepind/fugl Eller
                        mindst 25 cm2 hævede platforme/fugl

                        Belægningsgrad og mindste udendørs areal
                        Mindste antal m2 pr. fugl på udearealet

                        4

               Del V: Belægningsgrad og mindste indendørs og udendørs arealer til kaniner som omhandlet i artikel 18

            1.   Indendørs areal

                           Indendørs areal

                           (nettoareal, der kan anvendes pr. dyr, undtagen platforme m2/dyr) i hvileområdet

                           Faste huse

                           Indendørs areal

                           (nettoareal, der kan anvendes pr. dyr, undtagen platforme m2/dyr) i hvileområdet

                           Mobile huse

                                    Diegivende hunkaniner med unger indtil fravænning

                        0,6 m2/hunkanin med unger, hvis levendevægt er under 6 kg
                        0,72 m2/hunkanin med unger, hvis levendevægt overstiger 6 kg

                        0,6 m2/hunkanin med unger, hvis levendevægt er under 6 kg
                        0,72 m2/hunkanin med unger, hvis levendevægt overstiger 6 kg

                                    Drægtige og kønsmodne hunkaniner

                        0,5 m2/drægtig eller kønsmoden hunkanin, hvis levendevægt er under 6 kg
                        0,62 m2/hunkanin med unger, hvis levendevægt overstiger 6 kg

                        0,5 m2/drægtig eller kønsmoden hunkanin, hvis levendevægt er under 6 kg
                        0,62 m2/hunkanin med unger, hvis levendevægt overstiger 6 kg

                        Slagtekaniner fra fravænning til slagtning
                        Erstatningskaniner (fra ophør af opfedning til 6 måneder)

                        0,2

                        0,15

                        Kønsmodne hankaniner

                        0,6
                        1, hvis hankaninen modtager hunner til bedækning

                        0,6
                        1, hvis hankaninen modtager hunner til bedækning

                  2.   Udendørs arealer

                           Udendørs areal (løbegård med vegetation, fortrinsvis græsarealer)

                           (nettoareal, der kan anvendes pr. dyr, undtagen platforme m2/dyr)

                           Faste huse

                           Udendørs areal

                           (nettoareal, der kan anvendes pr. dyr, undtagen platforme m2/dyr)

                           Mobile huse

                        Diegivende hunkaniner med unger indtil fravænning

                        2,5 m2/hunkanin med unger

                        2,5 m2/hunkanin med unger

                        Drægtige/kønsmodne hunner

                        2,5

                        2,5

                        Slagtekaniner fra fravænning til slagtning
                        Erstatningskaniner (fra ophør af opfedning til 6 måneder)

                        0,5

                        0,4

                        Kønsmodne hankaniner

                        2,5

                        2,5

               (*1)  To hjortedyr op til 18 måneder tæller for ét hjortedyr.

            BILAG II
            DETALJEREDE REGLER FOR OPDRÆTSTÆTHED OG SÆRLIGE KARAKTERISTIKA FOR PRODUKTIONSSYSTEMER OG INDESLUTNINGSSYSTEMER TIL AKVAKULTURDYR SOM OMHANDLET I ARTIKEL 22

               Del I: Laksefisk i ferskvand

            Havørred (Salmo trutta) — regnbueørred (Oncorhynchus mykiss) — kildeørred (Salvelinus fontinalis) — laks (Salmo salar) — fjeldørred (eller rødding) (Salvelinus alpinus) — stalling (Thymallus thymallus) — amerikansk søørred (eller canadarødding) (Salvelinus namaycush) — donaulaks (Hucho hucho)

                        Produktionssystemer

                        Opvækstanlæg skal have vandtilførsel fra åbne systemer. Vandskiftet skal være tilstrækkeligt til, at der er et iltindhold på mindst 60 % af mætning til rådighed for bestanden, at fiskenes trivsel sikres, og at afløbsvand føres bort.

                        Maksimal opdrætstæthed

                        Laksefisk, der ikke er nævnt nedenfor: 15 kg/m3

                        Laks 20 kg/m3

                        Havørred og regnbueørred 25 kg/m3

                        Fjeldørred (eller rødding) 25 kg/m3

               Del II: Laksefisk i havvand

            Laks (Salmo salar), havørred (Salmo trutta) — regnbueørred (Oncorhynchus mykiss)

                        Maksimal opdrætstæthed

                        10 kg/m3 netbure

               Del III: Torsk (Gadus morhua) og andre torskefisk, almindelig bars (eller havbars) (Dicentrarchus labrax), guldbrasen (Sparus aurata), ørnefisk (Argyrosomus regius), pighvar (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), blankesten (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), rød trommefisk (Sciaenops ocellatus) og andre havrudearter samt kaninfisk (Siganus-arter)

                        Produktionssystemer

                        I produktionsenheder til havs med åben vandgennemstrømning (netbure/bure) med i hvert fald tilstrækkelig strøm til, at fiskenes velfærd bliver størst mulig, eller i åbne systemer på land.

                        Maksimal opdrætstæthed

                        For andre fisk end pighvar: 15 kg/m3

                        For pighvar: 25 kg/m2

               Del IV: Almindelig bars, havruder, ørnefisk, multe (Liza, Mugil) og ål (Anguilla-arter) i jordbassiner i tidevandsområder og kystlaguner

                        Indeslutningssystem

                        Traditionelle saltindvindingsbassiner, der omlægges til akvakulturproduktion, og lignende jordbassiner i tidevandsområder

                        Produktionssystemer

                        Vandudskiftningen skal være tilstrækkelig til at sikre fiskenes trivsel. Mindst 50 % af jordvoldene skal have plantedække. Der kræves rensedamme med rodzoneanlæg.

                        Maksimal opdrætstæthed

                        4 kg/m3

               Del V: Stør i ferskvand

            Berørte arter: Acipenser-arter

                        Produktionssystemer

                        Vandgennemstrømningen i den enkelte opdrætsenhed skal være tilstrækkelig til at sikre dyrenes velfærd.
                        Afløbsvandet skal have samme kvalitet som tilløbsvandet.

                        Maksimal opdrætstæthed

                        30 kg/m3

               Del VI:
               Fisk i indre farvande

            Berørte arter: Karpefamilien (Cyprinidae) og andre hermed beslægtede arter i polykultur, herunder, aborre, gedde, malle, heltarter og stør.
            Aborre (Perca fluviatilis) i monokultur

                        Produktionssystemer

                        I fiskedamme, som regelmæssigt skal tømmes fuldstændigt, og i søer. Søer skal helt forbeholdes økologisk produktion; det gælder også dyrkning af afgrøder på tilstødende arealer.
                        Det område, fiskene holdes i, skal have tilførsel af rent vand og være af en størrelse, der giver fiskene optimal trivsel. Fiskene skal oplagres i rent vand efter høst.
                        Der skal omkring indvandsenhederne opretholdes områder med naturlig vegetation, som fungerer som bufferzone til de omgivende arealer, der ikke indgår i opdrætsvirksomheden, i overensstemmelse med reglerne for økologisk akvakultur.
                        Videreopdræt i »polykultur« må kun ske, hvis nærværende specifikationers kriterier for de øvrige fisk i søen også er opfyldt.

                        Maksimal opdrætstæthed

                        Arternes samlede produktion er begrænset til 1 500  kg fisk pr. hektar pr. år (angivet som udbytte på grund af produktionssystemets særlige karakteristika).

                        Maksimal opdrætstæthed kun for aborre i monokultur

                        20 kg/m3

               Del VII: Rejer af Penaeidae-familien og ferskvandrejer (Macrobrachium-arter)

                        Produktionssystemer

                        Placering skal ske i sterilt ler, så anlæggelsen af damme påvirker miljøet mindst muligt. Damme skal anlægges med ler, der forekommer naturligt på stedet.

                        Maksimal opdrætstæthed

                        Udsætning: højst 22 larver/m2

                        Maksimal øjeblikkelig biomasse: 240 g/m2

               Del VIII: Krebs

            Berørte arter: Astacus astacus.

                        Maksimal opdrætstæthed

                        For små krebs (< 20 mm): 100 individer pr. m2.
                        For mellemstore krebs (20-50 mm): 30 individer pr. m2.
                        For voksne krebs (> 50 mm): 5 individer pr. m2, forudsat at der er passende skjulesteder til rådighed.

               Del IX: Bløddyr og pighuder

                        Produktionssystemer

                        Langliner, flåder, bundkultur, net, bure, bakker, strømper, bouchot-pæle og andre indeslutningssystemer. Ved opdræt af muslinger på flåder må der højst være ét nedhængende reb pr. kvadratmeter overfladeareal. Rebenes længde må ikke overstige 20 meter. Rebene må ikke udtyndes under produktionscyklussen, dog er det tilladt at dele rebene, uden at belægningsgraden øges.

               Del X: Tropiske ferskvandsfisk: mælkefisk (Chanos chanos), tilapia (Oreochromis sp.), gulhalet hajmalle (Pangasius sp.)

                        Produktionssystemer

                        Damme og netbure

                        Maksimal opdrætstæthed

                        Pangasius: 10 kg/m3

                        Oreochromis: 20 kg/m3

            BILAG III
            OPLYSNINGER, DER SKAL FREMLÆGGES AF MEDLEMSSTATERNE SOM OMHANDLET I ARTIKEL 25

               Del I: Oplysninger fra den database, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, og de systemer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2, og, hvis det er relevant, artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2018/848

                        1.

                        Oplysningerne om tilgængeligheden af økologisk planteformeringsmateriale og omlægningsplanteformeringsmateriale, undtagen småplanter, men inklusive læggekartofler, for hver specifik kategori gemt i den database, der er omhandlet i artikel 26, stk. 1, eller i de systemer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2, litra a), i forordning (EU) 2018/848, skal omfatte følgende:

                                    —

                                    videnskabeligt navn og almindeligt navn (almindeligt og latinsk navn)

                                    —

                                    sort eller betegnelse for det heterogene materiale

                                    —

                                    den tilgængelige mængde planteomlægningsmateriale som anslået af erhvervsdrivende (samlet antal enheder eller frøvægt)

                                    —

                                    den tilgængelige mængde økologisk plantemateriale som anslået af erhvervsdrivende (samlet antal enheder eller frøvægt)

                                    —

                                    antal erhvervsdrivende, der frivilligt har uploadet oplysninger i henhold til artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/848.

                              I dette punkt forstås ved »småplanter« små planter, der stammer fra frø og ikke fra stiklinger.

                        2.

                        Oplysningerne om tilgængeligheden af økologisk akvakulturyngel for hver art, der gemmes i de systemer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2, litra c), i forordning (EU) 2018/848, skal omfatte følgende:

                                    —

                                    art og slægt (almindeligt og latinsk navn)

                                    —

                                    racer og stammer, hvor det er relevant

                                    —

                                    livsfase for produktet (f.eks. æg, yngel, ungfisk), der kan sælges som økologisk

                                    —

                                    Den tilgængelige mængde som anslået af erhvervsdrivende

                                    —

                                    sundhedsstatus i overensstemmelse med Rådets direktiv 2006/88/EF (1)

                                    —

                                    antal erhvervsdrivende, der frivilligt har uploadet oplysninger i henhold til artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/848.

                        3.

                        Oplysningerne om tilgængeligheden af økologiske dyr for hver art, der gemmes i de systemer, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2, litra b), i forordning (EU) 2018/848, skal omfatte følgende:

                                    —

                                    art og slægt (almindeligt og latinsk navn)

                                    —

                                    racer og linjer

                                    —

                                    produktionsformål: kød, mælk, kombinationsformål eller avl

                                    —

                                    Aldersgruppe: voksne dyr eller unge dyr (dvs. for kvæg < 6 måneder, voksent kvæg)

                                    —

                                    tilgængelig mængde (antal dyr i alt) som anslået af de erhvervsdrivende

                                    —

                                    sundhedsstatus i overensstemmelse med de horisontale regler om dyresundhed

                                    —

                                    antal erhvervsdrivende, der frivilligt har uploadet oplysninger i henhold til artikel 26, stk. 2, i forordning (EU) 2018/848.

                        4.

                        Hvis det er relevant, skal oplysninger om tilgængeligheden af økologiske racer og linjer, der er tilpasset økologisk produktion af arter som omhandlet i artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2018/848, omfatte følgende:

                                    —

                                    art og slægt (almindeligt og latinsk navn)

                                    —

                                    racer og linjer

                                    —

                                    produktionsformål: kød, mælk, kombinationsformål eller avl

                                    —

                                    tilgængelig mængde (antal dyr i alt) som anslået af de erhvervsdrivende

                                    —

                                    sundhedsstatus i overensstemmelse med de horisontale regler om dyresundhed

                                    —

                                    antal erhvervsdrivende, der frivilligt har uploadet oplysninger i henhold til artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2018/848.

                        5.

                        Hvis det er relevant, skal oplysninger om tilgængeligheden af økologiske hønniker som omhandlet i artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2018/848, omfatte følgende:

                                    —

                                    art og slægt (almindeligt og latinsk navn)

                                    —

                                    racer og linjer

                                    —

                                    produktionsformål: kød, æg, kombinationsformål eller avl

                                    —

                                    den tilgængelige mængde (antal dyr i alt) som anslået af de erhvervsdrivende

                                    —

                                    opdrætssystem (angiv, om det drejer sig om etagesystemer)

                                    —

                                    sundhedsstatus i overensstemmelse med de horisontale regler om dyresundhed

                                    —

                                    antal erhvervsdrivende, der frivilligt har uploadet oplysninger i henhold til artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2018/848.

               Del II: Oplysninger om de undtagelser, der er bevilget i overensstemmelse med bilag II, del I, punkt 1.8.5, til forordning (EU) 2018/848 og del II, punkt 1.3.4.3 og 1.3.4.4, i samme bilag

                        1.

                        Oplysningerne om de undtagelser, der er bevilget i overensstemmelse med bilag II, del I, punkt 1.8.5 til forordning (EU) 2018/848, skal omfatte:

                                    —

                                    videnskabeligt navn og almindeligt navn (almindeligt og latinsk navn)

                                    —

                                    sort

                                    —

                                    antal undtagelser og den samlede frøvægt eller antallet af undtagne planter

                                    —

                                    begrundelser for undtagelsen: om der er tale om forskning, mangel på egnet sort, bevaringsformål eller andre grunde

                                    —

                                    hvis det er relevant, for så vidt angår undtagelser af andre årsager end forskningsformål, listen over arter, for hvilke der ikke bevilges undtagelser, da de er tilstrækkeligt tilgængelige i økologisk form.

                        2.

                        For hver konventionel husdyrart (kvæg, heste, får, geder, svin og hjortedyr, kaniner, fjerkræ) skal oplysningerne om undtagelser, der er bevilget i overensstemmelse med bilag II, del II, punkt 1.3.4.3 og 1.3.4.4, til forordning (EU) 2018/848, omfatte:

                                    —

                                    videnskabeligt navn og almindeligt navn (almindeligt og latinsk navn, dvs. art og slægt)

                                    —

                                    racer og linjer

                                    —

                                    produktionsformål: kød, mælk, æg, kombinationsformål eller avl

                                    —

                                    antal undtagelser og samlet antal af undtagne dyr

                                    —

                                    begrundelser for undtagelsen: om der er tale om mangel på egnede dyr eller andre grunde.

               (1)  Rådets direktiv 2006/88/EF af 24. oktober 2006 om dyresundhedsbestemmelser for akvakulturdyr og produkter deraf og om forebyggelse og bekæmpelse af visse sygdomme hos vanddyr (EUT L 328 af24.11.2006, s. 14).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/465 af 30. marts 2020 om nødforanstaltninger til støtte for producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren i de italienske regioner Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte og Friuli-Venezia Giulia med henblik på de skader på deres produktion, der er forårsaget af Halyomorpha halys

text:
                  31.3.2020

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 98/26

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/465
         af 30. marts 2020
         om nødforanstaltninger til støtte for producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren i de italienske regioner Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte og Friuli-Venezia Giulia med henblik på de skader på deres produktion, der er forårsaget af Halyomorpha halys

         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 221, stk. 1, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                        Halyomorpha halys (en tægeart) er et insekt, der stammer fra Asien, og som utilsigtet blev introduceret i Unionen og især i de nordlige italienske regioner, navnlig Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte og Friuli-Venezia Giulia (herefter »de berørte regioner«) gennem international handel.

                     (2)

                     I 2019 forårsagede Halyomorpha halys omfattende skader på frugt- og grøntsagsproduktionen i de berørte regioner ved at inficere pærer, ferskner, nektariner, æbler, kiwi, kirsebær og abrikoser. De skader, som forårsages på frugterne og grøntsagerne, gør dem uanvendelige til både forbrug og forarbejdning. Frugt- og grøntsagsproducenternes tab i de berørte regioner forårsaget af Halyomorpha halys skønnes at være 500 mio. EUR alene i 2019. Mange producentorganisationer i de berørte regioner mistede i 2019 en stor del eller hele deres frugt- og grøntsagshøst på grund af Halyomorpha halys.

                     (3)

                        Halyomorpha halys opfylder ikke kriteriet for en EU-karantæneskadegører i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 (2), og der kan ikke træffes nogen udryddelsesforanstaltninger på EU-plan. Derfor kan de italienske myndigheder på nuværende tidspunkt ikke træffe nogen passende beskyttende plantesundhedsmæssige foranstaltninger.

                     (4)

                     Endvidere er der i øjeblikket kun begrænsede plantebeskyttelsesværktøjer til rådighed til effektiv bekæmpelse af Halyomorpha halys. Trissolcus japonicus og Trissolcus mitsukurii (hvepsearter) som en alternativ foranstaltning til biologisk bekæmpelse er først for nylig blevet tilladt i Italien som antagonistinsekter, og på nuværende tidspunkt er det uklart, hvorvidt denne biologiske metode til bekæmpelse af Halyomorpha halys er effektiv.

                     (5)

                     Producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren i de berørte regioner har gennemført forebyggende foranstaltninger (f.eks. installation af insektnet og -fælder) for at undgå skader på deres afgrøder. På trods af deres bestræbelser har disse producentorganisationer måttet afholde høje omkostninger til forebyggende foranstaltninger og lidt produktionstab med en stor negativ indvirkning på den afsatte produktion. Dette påvirker producentorganisationernes finansielle stabilitet og deres kapacitet til at gennemføre operationelle programmer i de kommende år og til at indføre foranstaltninger og tiltag, der er rettet mod skadedyrsangreb. Desuden forringer nedgangen i værdien af den afsatte produktion producentorganisationernes adgang til finansiel støtte fra Unionen i frugt- og grøntsagssektoren. Endvidere kan nedgangen i værdien af den afsatte produktion føre til, at producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren i de berørte regioner mister deres anerkendelse, hvis værdien af deres afsatte produktion falder til under den foreskrevne minimumsgrænse.

                     (6)

                     Situationens kompleksitet i de berørte regioner som følge af skader på frugt- og grøntsagsproduktionen, det betydelige indkomsttab og producentorganisationernes finansielle ustabilitet i frugt- og grøntsagssektoren i de berørte regioner såvel som manglende evne til at fortsætte den effektive gennemførelse af deres operationelle programmer udgør et særligt problem som omhandlet i artikel 221 i forordning (EU) nr. 1308/2013. Det specifikke problem kan ikke løses ved hjælp af foranstaltningerne i nævnte forordnings artikel 219 eller 220, eftersom det ikke direkte skyldes eksisterende eller umiddelbart truende markedsforstyrrelser. Det er heller ikke relateret til foranstaltninger, der tager sigte på at standse spredningen af dyresygdomme eller rette op på manglende forbrugertillid som følge af risici for folke-, dyre- eller plantesundheden.

                     (7)

                     Det er derfor nødvendigt at gennemføre nødforanstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til gensidige fonde og forhøje lofterne for Unionens finansielle støtte til producentorganisationerne i de berørte regioner og dermed løse det særlige problem i de berørte regioner. Sådanne foranstaltninger sikrer finansiel stabilitet og fremmer robusthed og kapacitet for producentorganisationerne i de berørte regioner til at håndtere skader, der er forårsaget af Halyomorpha halys, og til at gennemføre yderligere kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger i denne henseende.

                     (8)

                     Anvendelsen af gensidige fonde som en kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltning af producentorganisationerne i de berørte regioner er et middel til at begrænse skaden på frugt- og grøntsagsproduktionen og indkomsttabet. Derfor bør adgangen for producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren i de berørte regioner til de gensidige fonde forbedres. I øjeblikket dækker Unionens finansielle støtte kun de administrative omkostninger ved oprettelsen af en gensidig fond og refinansiering af en gensidig fond efter betaling af kompensation til de producerende medlemmer, der oplever et voldsomt fald i deres indkomst som følge af negative markedsforhold. Med henblik på at afhjælpe den skade, der er forårsaget af Halyomorpha halys i de berørte regioner, bør Unionens finansielle støtte også dække den gensidige fonds startkapital. Unionens finansielle støtte til den gensidige fonds startkapital bør imidlertid afsættes til kompensation for de producerende medlemmers indkomsttab på grund af skader forårsaget af Halyomorpha halys.

                     (9)

                     Det loft for Unionens finansielle støtte på 4,6 %, der er afsat til kriseforebyggelsesforanstaltninger i producentorganisationernes operationelle programmer i frugt- og grøntsagssektoren i de berørte regioner i henhold til artikel 34, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1308/2013, bør forhøjes med 0,4 % af værdien af den afsatte produktion til 5 % af værdien af den afsatte produktion med henblik på at forbedre producentorganisationernes adgang til gensidige fonde og andre kriseforebyggelsesforanstaltninger og at fremme deres finansielle stabilitet. Da sammenslutninger af producentorganisationer ikke er berørt af det specifikke problem, er det ikke nødvendigt at forhøje det loft, der er fastsat i artikel 34, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013.

                     (10)

                     Som følge af forhøjelsen af loftet på 4,6 % med 0,4 % bør loftet for Unionens finansielle støtte til kriseforebyggelsesforanstaltninger forhøjes til 0,9 % af værdien af den afsatte produktion for disse producentorganisationer i stedet for de nuværende 0,5 % af værdien af den afsatte produktion som fastsat i artikel 34, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013. Disse supplerende 0,4 % af værdien af den afsatte produktion bør anvendes til foranstaltninger til bekæmpelse af Halyomorpha halys. Dette er nødvendigt for at styrke den finansielle stabilitet for producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren i de berørte regioner, øge deres robusthed og forbedre deres evne til at gennemføre de godkendte operationelle programmer i de kommende år.

                     (11)

                     I betragtning af den finansielle ustabilitet hos producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren i de berørte regioner og under hensyntagen til nødvendigheden af at gennemføre supplerende foranstaltninger til bekæmpelse af Halyomorpha halys bør Unionens finansielle støtte på 50 % som omhandlet i artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 øges til 60 % for alle foranstaltninger i operationelle programmer, der er rettet mod Halyomorpha halys i de berørte regioner.

                     (12)

                     Med henblik på gennemførelsen af de operationelle programmer pr. kalenderår og i betragtning af, at beregningen af værdien af den afsatte produktion, som fastsætter beløbet for Unionens finansielle støtte, er baseret på tidligere kalenderår, bør nærværende forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

                     (13)

                     Denne forordning bør anvendes fra den 1. januar 2020. Dette er nødvendigt, idet nødforanstaltningerne vedrører Unionens finansielle støttes niveau og anvendelsesområde for de producentorganisationer, der er berørt af skaden på frugt- og grøntsagsproduktionen forårsaget af Halyomorpha halys. Disse producentorganisationer skal starte med at anvende disse foranstaltninger i deres operationelle programmer fra januar 2020 for hurtigt at kunne afhjælpe de skader på deres frugt- og grøntsagsproduktion, der er forårsaget af Halyomorpha halys, og for at sikre kontinuiteten i deres operationelle programmer og deres økonomiske stabilitet og levedygtighed allerede i 2020.

                     (14)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter og Gartneriprodukter —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Anvendelsesområde
            Denne forordning finder anvendelse på de anerkendte producentorganisationer, der udøver deres virksomhed i de italienske regioner Emilia Romagna, Veneto, Trentino Alto-Adige, Lombardia, Piemonte og Friuli-Venezia Giulia, hvis frugt- og grøntsagsproduktion blev ramt af Halyomorpha halys i 2019.

            Artikel 2
            Nødforanstaltninger til løsning af det specifikke problem, som producentorganisationerne i de berørte regioner står over for

               1.   Unionens finansielle støtte til gensidige fonde, jf. artikel 33, stk. 3, litra d), i forordning (EU) nr. 1308/2013, dækker også støtte til startkapitalen for gensidige fonde. Den skal afsættes til kompensation til de producerende medlemmer for det indkomsttab, der er forårsaget på frugt- og grøntsagsproduktionen af Halyomorpha halys i de regioner, der henvises til i artikel 1.

               2.   Loftet på 4,6 % af værdien af den afsatte produktion som omhandlet i artikel 34, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 1308/2013 forhøjes med 0,4 %, og det tilsvarende beløb til de supplerende 0,4 % anvendes til kriseforebyggelses- og krisestyringsforanstaltninger med henblik på at behandle skaden forårsaget af Halyomorpha halys i de regioner, der henvises til i artikel 1.

               3.   På anmodning fra producentorganisationerne forhøjes grænsen på 50 % af Unionens finansielle støtte som omhandlet i artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1308/2013 til 60 % for foranstaltninger, der er rettet mod Halyomorpha halys i operationelle programmer hos producentorganisationer fra de regioner, der henvises til i artikel 1.

            Artikel 3
            Ikrafttræden og anvendelsesdato
            Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
            Den finder anvendelse fra den 1. januar 2020 til den 31. december 2020.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 2020.

                  På Kommissionens vegne

               Ursula VON DER LEYEN

                  Formand

            (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

            (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2031 af 26. oktober 2016 om beskyttelsesforanstaltninger mod planteskadegørere og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 228/2013, (EU) nr. 652/2014 og (EU) nr. 1143/2014 og om ophævelse af Rådets direktiv 69/464/EØF, 74/647/EØF, 93/85/EØF, 98/57/EF, 2000/29/EF, 2006/91/EF og 2007/33/EF (EUT L 317 af 23.11.2016, s. 4).