title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1846 af 14. oktober 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

text:
               15.10.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 268/9

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1846
   af 14. oktober 2015
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   SAGSFORLØB

   1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               Ved forordning (EF) nr. 703/2009 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).

               (2)

               De indførte foranstaltninger havde form af en værditold med en resttold på 24 %, mens en gruppe af virksomheder (Valin Group) blev pålagt en individuel toldsats på 7,9 %.

         2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (3)

               Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (4)

               Anmodningen blev indgivet den 29. april 2014 af European Steel Association (»Eurofer«) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af Unionens samlede produktion af valsetråd.

               (5)

               Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

         3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

               (6)

               Kommissionen fastslog efter høring af udvalget, der var oprettet ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 2. august 2014 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

         4.   Undersøgelsen

   4.1.   De af udløbsundersøgelsen omfattede perioder

               (7)

               Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2013 til den 30. juni 2014 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de udviklinger, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

         4.2.   Parter, som er berørt af undersøgelsen, og stikprøveudtagning

               (8)

               Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandet om indledningen af udløbsundersøgelsen.

               (9)

               Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. En interesseret part anmodede om en høring med Kommissionens tjenestegrene, der fandt sted den 20. marts 2015.

               (10)

               I betragtning af det tilsyneladende store antal kinesiske eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.

               (11)

               For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en repræsentativ stikprøve blev de eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

               (12)

               I alt blev 45 kendte kinesiske eksporterende producenter kontaktet, men ingen af dem gav sig til kende og besvarede stikprøveskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.

               (13)

               I lyset af det manglende samarbejde underrettede Kommissionen de kinesiske myndigheder om, at i henhold til grundforordningens artikel 18 kan de foreliggende faktiske oplysninger blive anvendt. Kommissionen modtog ingen bemærkninger eller anmodninger om en indgriben fra høringskonsulentens side fra de kinesiske myndigheder.

               (14)

               I alt blev 9 ikke forretningsmæssigt forbundne importører kontaktet. Ingen gav sig til kende og besvarede stikprøveskemaet.

               (15)

               I den indledende fase af undersøgelsen samarbejdede 28 EU-producenter eller -producentgrupper, som tegnede sig for ca. 70 % af EU-produktionen af valsetråd i NUP, med Kommissionen. I betragtning af det store antal samarbejdsvillige producenter foretog Kommissionen en stikprøveudtagning. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, også under hensyntagen til forskellige varetypers geografiske spredning og tilstrækkelig dækning. Den oprindeligt udtagne stikprøve bestod af seks virksomheder og tegnede sig for 44,2 % af produktionen til det frie marked.

         4.3.   Spørgeskemaer og kontrol

               (16)

               Der blev fremsendt spørgeskemaer til de seks stikprøveudvalgte EU-producenter og til to producenter i potentielle referencelande, som indvilligede i at samarbejde.

               (17)

               Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de seks udvalgte EU-producenter og fra de to producenter i de potentielle referencelande.

               (18)

               Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

                           a)

                           EU-producenter:

                                       —

                                       ArcelorMittal Hamburg GmbH, Tyskland

                                       —

                                       Global Steel Wire SA, Spanien

                                       —

                                       Moravia Steel AS, Tjekkiet

                                       —

                                       RIVA Acier SA, Frankrig

                                       —

                                       Saarstahl AG, Tyskland

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd, Det Forenede Kongerige.

                           b)

                           Producent i referenceland:

                                       —

                                       Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Tyrkiet.

         B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   1.   Den pågældende vare

               (19)

               Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er den samme som den, der er omfattet af den oprindelige undersøgelse, nemlig varmvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af jern, ulegeret stål eller legeret stål undtagen rustfrit stål (»valsetråd« eller »den pågældende vare«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 og 7227 90 95.

         2.   Samme vare

               (20)

               Den fornyede undersøgelse bekræftede, at som i den oprindelige undersøgelse har den pågældende vare og valsetråd produceret og solgt på hjemmemarkedet i Kina og valsetråd produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet samt valsetråd produceret og solgt i referencelandet (Tyrkiet) samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

               (21)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Kina.

         1.   Indledende bemærkninger

               (22)

               Som nævnt i betragtning 12 tilbød ingen af de kinesiske eksporterende producenter at samarbejde, og derfor måtte undersøgelsesresultaterne i henhold til grundforordningens artikel 18 baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, navnlig oplysningerne i anmodningen om en udløbsundersøgelse og statistikker fra Eurostat og den kinesiske eksportdatabase.

         2.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

   a)   Referenceland

               (23)

               I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skulle den normale værdi fastsættes på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet, eller den beregnede værdi i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).

               (24)

               I den oprindelige undersøgelse blev Tyrkiet anvendt som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. På grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Brasilien som referenceland, og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. I indledningsmeddelelsen blev det desuden tilføjet, at andre lande, herunder især Tyrkiet, Schweiz, Norge og Japan også ville blive undersøgt. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

               (25)

               Foruden Brasilien, kontaktede Kommissionen alle kendte eller potentielle producenter af valsetråd i Tyrkiet, Schweiz, Norge og Japan (lande med en betydelig import af valsetråd til Unionen, hvilket er et tegn på en betydelig produktion) og USA (et land med en stor indenlandsk industri og et stort indenlandsk marked).

               (26)

               To producenter af valsetråd indvilligede i sidste ende i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og indsendte en besvarelse af referencelandsspørgeskemaet, nemlig Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. fra Tyrkiet og ArcelorMittal Brasil fra Brasilien.

               (27)

               En række faktorer blev taget i betragtning i forbindelse med beslutningen om, hvilket referenceland der var mest hensigtsmæssigt for denne undersøgelse, herunder navnlig størrelsen på referencelandets hjemmemarked, og om det har et tilfredsstillende konkurrenceniveau for samme vare, om hjemmemarkedssalget var repræsentativt (mængde og rentabilitet) for de samarbejdsvillige producenter, de samarbejdsvillige producenters varesortiment og dets størrelse og sammenligneligheden af deres produkter og produktionsmetoder med de kinesiske.

               (28)

               I betragtning af at Tyrkiet og den tyrkiske samarbejdsvillige eksporterende producent opfyldte alle væsentlige kriterier med hensyn til et hensigtsmæssigt referenceland/en hensigtsmæssig producent, blev det besluttet at anvende Tyrkiet som referenceland.

         b)   Normal værdi

               (29)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om den samarbejdsvillige referencelandsproducents samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare i NUP til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådant salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg fra den samarbejdsvillige referencelandsproducent af samme vare til Unionen.

               (30)

               Det blev også undersøgt, om salget af samme vare på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på hjemmemarkedet der var rentabelt i NUP.

               (31)

               Da det blev konstateret, at det samlede hjemmemarkedssalg fandt sted i tilstrækkelige mængder og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode.

         c)   Eksportpris

               (32)

               På grund af manglen på samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglen på specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Der blev anvendt tilgængelige statistiske kilder, dvs. Eurostat.

               (33)

               Ifølge Eurostat blev der kun importeret 696 ton valsetråd fra Kina til Unionen i NUP, svarende til 0,04 % af den samlede import. Denne mængde er ubetydelig i lyset af det samlede EU-forbrug (17,8 mio. ton).

         d)   Sammenligning og justeringer

               (34)

               Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis. For at sikre en rimelig sammenligning justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For at udtrykke eksportprisen ab fabrik justerede Kommissionen cif-prisen for transport og forsikring fra Eurostat ud fra oplysningerne i klagen. Hjemmemarkedspriserne blev justeret for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger samt kreditomkostninger på grundlag af data fra en producent i et referenceland.

         e)   Dumpingmargen

               (35)

               Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. Den gennemsnitlige kinesiske eksportpris fra Eurostat sammenlignet med den normale værdi for referencelandet viste ikke tegn på dumping.

               (36)

               Samtidig er det vigtigt at understrege, jf. betragtning 33, at importmængderne af den pågældende vare var meget lave i NUP. Det blev også konstateret, at for de fleste KN-koder svingede priserne voldsomt, i nogle tilfælde i et forhold på op til 30 i den betragtede periode. Sådanne udsving er vanskelige at forklare ved hjælp af »normale« markedskræfter og skyldes sandsynligvis de lave salgsmængder.

               (37)

               Som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side forelå der ingen oplysninger om varesammensætningen for den kinesiske eksport, og følgelig kunne sammenligningen med referencelandets normale værdi kun foretages på et samlet grundlag.

               (38)

               Derfor anses konklusionen om, at der ikke fandt dumping sted i NUP, for irrelevant på grund af den kombinerede virkning af lave importerede mængder, det uregelmæssige prisudsving og de manglende oplysninger om den importerede varesammensætning.

         3.   Bevis for sandsynligheden for fornyet dumping

               (39)

               I lyset af overvejelserne i betragtning 35 til 38 ovenfor analyserede Kommissionen yderligere, om der var sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløb. Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: den kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet, de kinesiske eksportørers adfærd på andre markeder og EU-markedets tiltrækningskraft.

         3.1.   Produktion og uudnyttet kapacitet i Kina

               (40)

               På grundlag af oplysningerne fra Worldsteel Association (5) viste den samlede kinesiske produktion af valsetråd en stærkt stigende tendens i de sidste ti år, som kulminerede med over 150 mio. (6) ton i 2013.

               (41)

               Med andre ord er Kina ansvarlig for 77 % af den globale produktion af valsetråd, hvilket betyder, at dette land kan påvirke markedsvilkårene kraftigt gennem sine salgsbeslutninger. Det er vigtigt at understrege, at landets årlige produktion er mere end syv gange større end den samlede EU-produktion. Endvidere overstiger den samlede stigning i produktionen af kinesisk valsetråd siden 2011 (26 mio. ton) i sig selv det samlede EU-forbrug, som anslås til 17 mio. ton.

               (42)

               Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse er den uudnyttede kapacitet på ca. 50 mio. ton i Kina. På grund af det manglende kinesiske samarbejde var det vanskeligt at indhente yderligere oplysninger i den forbindelse. Set i lyset af det høje produktionsniveau, jf. betragtning 40 og 41, i forhold til de europæiske og internationale tal vil Kina nemt kunne forårsage alvorlige forstyrrelser på markederne ved sine salgsbeslutninger selv uden at anvende den uudnyttede kapacitet.

         3.2.   Kinesisk salg til tredjelande

               (43)

               Ifølge den kinesiske eksportdatabase eksporterede Kina mere end 9 mio. ton valsetråd på verdensplan i NUP, svarende til mere end 50 % af det samlede EU-forbrug i samme periode. Nedenstående tabel viser tallene med hensyn til kinesisk eksportmængde for de seks største lande og for referencelandet Tyrkiet, der tilsammen tegner sig for over 53 % af den samlede kinesiske eksport i NUP.

                  Tabel 1

                  Kinesisk eksport af valsetråd på verdensplan (mængde og priser i EUR)

                           Land

                           Mængde 2012

                           Gennemsnitspris 2012

                           Mængde 2013

                           Gennemsnitspris 2013

                           Mængde NUP

                           Gennemsnitspris NUP

                           Thailand

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Sydkorea

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vietnam

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonesien

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           USA

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malaysia

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Tyrkiet

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Den samlede kinesiske eksport

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Kilde: Kinesisk eksportdatabase.

               (44)

               Den gennemsnitlige eksportpris, der konstateredes i NUP for hvert enkelt af de ovennævnte lande, lå væsentligt under den normale værdi. Således lå dumpingmargenerne, der var blevet fastsat for de gennemsnitlige kinesiske salgspriser til tredjelande (jf. ovenstående tabel), mellem 14 % til 24 % (7).

               (45)

               Af tallene fremgår det også, at Kinas eksport viser en stigende tendens med hensyn til mængder kombineret med en faldende tendens med hensyn til priser. Faktisk viser tilgængelige statistikker, at priserne vedblev med at falde yderligere efter NUP. En række af de berørte lande opfattede disse tendenser som en trussel mod deres egen erhvervsgren og har indført beskyttelsesforanstaltninger (bl.a. Malaysia og Indonesien og for nylig efter NUP, Tyrkiet (8), USA og Pakistan).

               (46)

               Endelig tyder de seneste pressemeddelelser (9) på, at aktiviteten på det kinesiske hjemmemarked, især bygge- og anlægssektoren (10), er aftagende. Følgelig er de kinesiske muligheder for salg faldende: De vigtigste eksportmarkeder er ved at lukke, og det vigtigste hjemmemarkedssalg er aftagende. Derfor er der stor sandsynlighed for, at Kina straks vil rette sit salg til lave priser (dumpingpriser) af store mængder til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at løbe ud.

         3.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

               (47)

               På grund af det højere prisniveau på EU-markedet sammenlignet med de kinesiske salgspriser i andre tredjelande, jf. tabel 1, anses EU-markedet for at være attraktivt for de kinesiske producenter. Anvendelsen af beskyttelsesforanstaltninger på andre eksportmarkeder øger EU-markedets tiltrækningskraft yderligere. Derfor kan det med rimelighed antages, at hvis foranstaltningerne ophæves, vil den kinesiske eksport blive genoptaget i betydelige mængder på EU-markedet. Det er værd at minde om, at inden indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i 2008 udgjorde de kinesiske salgsmængder på EU-markedet ca. 1,1 mio. ton i forhold til 700 ton i NUP.

         3.4.   Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping

               (48)

               I betragtning af den enorme produktion af valsetråd i Kina og landets dumpingpraksis over for tredjelande samt EU-markedets tiltrækningskraft, som beskrevet ovenfor, er der stor sandsynlighed for, at en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vil føre til øjeblikkelig fornyet dumping fra Kina til Unionen.

         D.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

               (49)

               Samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af 72 EU-producenter, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Ingen af dem var imod indledningen af undersøgelsen.

               (50)

               Alle tal vedrørende følsomme oplysninger måtte af fortrolighedshensyn indekseres eller anføres inden for et interval.

         E.   SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET

   1.   EU-forbruget

               (51)

               Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af de disponible importstatistikker, de samarbejdsvillige EU-producenters faktiske salg, bortset fra eksportsalg, og ikke-samarbejdsvillige EU-producenters anslåede salg. Definitionen af forbrug vedrører salget på det frie marked, inklusive det bundne salg, men udelukkende til bunden anvendelse. Bunden anvendelse, dvs. interne overførsler af den samme vare inden for de integrerede EU-producenter til videreforarbejdning, er ikke inkluderet i EU-forbruget, da disse interne overførsler ikke er i konkurrence med salg fra uafhængige leverandører på det frie marked. Det bundne salg, dvs. salg til forretningsmæssigt forbundne virksomheder, blev medregnet i tallet for EU-forbruget, da EU-producenternes forretningsmæssigt forbundne virksomheder ifølge oplysninger, der var blevet indsamlet under undersøgelsen, også frit kunne købe valsetråd hos andre kilder. Desuden blev det konstateret, at EU-producenternes gennemsnitlige salgspriser til forretningsmæssigt forbundne parter lå på linje med de gennemsnitlige salgspriser til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter.

               (52)

               På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

                  Tabel 2

                  EU-forbruget

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Mængde (ton)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

               (53)

               EU-forbruget faldt med 4 % fra 18,5 mio. ton i 2011 til 17,8 mio. ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Forbruget i den betragtede periode var lavere end forbruget på 23,6 mio. ton i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (april 2007 til marts 2008). Faldet i forbruget er en følge af de negative virkninger af den økonomiske krise, som har forårsaget et fald i det samlede forbrug af valsetråd, navnlig i bilindustrien og i bygge- og anlægsindustrien.

         2.   Import fra det pågældende land

   a)   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

               (54)

               Mængden og markedsandelen af den kinesiske import blev fastlagt på grundlag af Eurostat.

               (55)

               Importmængden til Unionen fra det pågældende land og dets markedsandel udviklede sig således:

                  Tabel 3

                  Salgsmængde og markedsandel

                           Land

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Kina

                           Mængde (ton)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Markedsandel (%)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Kilde: Eurostat.

               (56)

               Mens den kinesiske import udgjorde en markedsandel på 5 % og 1,1 mio. ton i den oprindelige undersøgelsesperiode, er den næsten forsvundet fra EU-markedet ifølge oplysninger fra Eurostat. Faktisk er importen fra Kina faldet fra 3 108 ton til 696 ton i den betragtede periode.

               (57)

               Den virksomhed, der har en toldsats på 7,9 %, er knyttet til ArcelorMittal-gruppen, og producerer ifølge klagerne ikke længere betydelige mængder valsetråd. Andre kinesiske eksporterende producenter ophørte imidlertid også med at sælge til Unionen. Markedet for valsetråd synes at være meget prisfølsomt, og prisstigningen på 24 % som følge af den gældende antidumpingtold betød, at kinesiske eksportører har mistet interessen for EU-markedet.

         b)   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

               (58)

               Importpriserne blev fastsat på grundlag af Eurostats data. På grund af de ubetydelige importmængder fra Kina til Unionen, det manglende samarbejde fra de kinesiske producenters side og manglende prisoplysninger i forbindelse med varetype for så vidt angår de ubetydelige importmængder var det ikke muligt at foretage en fornuftig beregning af prisunderbud. Imidlertid underbød de kinesiske priser ved eksport til tredjelande, jf. tabel 1, EU-erhvervsgrenens salgspriser med mere end 25 % i gennemsnit. Derfor forventes der et lignende betydeligt underbudsniveau på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

         3.   Import fra andre tredjelande, der ikke er omfattet af foranstaltninger

               (59)

               De vigtigste lande, der eksporterer til Unionen, er Moldova, Norge, Rusland, Ukraine og Schweiz. Den samlede import af den pågældende vare fra tredjelande steg med 19,2 % (fra 1,22 til 1,45 mio. ton) i den betragtede periode, hvilket svarede til 7,5 % af EU-forbruget. I samme periode har den gennemsnitlige importpris pr. enhed været støt faldende fra 592 til 506 EUR pr. ton, dvs. et fald på 14,6 %.

                  Tabel 4

                  Import fra tredjelande

                           Land

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Moldova

                           Mængde (ton)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Markedsandel (%)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norge

                           Mængde (ton)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Markedsandel (%)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Rusland

                           Mængde (ton)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Markedsandel (%)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukraine

                           Mængde (ton)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Markedsandel (%)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Schweiz

                           Mængde (ton)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Markedsandel (%)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Andre tredjelande i alt

                           Mængde (ton)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Markedsandel (%)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Tredjelande i alt

                           Mængde (ton)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Markedsandel (%)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Kilde: Eurostat.

         4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

               (60)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

               (61)

               I den forbindelse skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. De makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode blev etableret, analyseret og kontrolleret på grundlag af oplysningerne fra EU-erhvervsgrenen. De mikroøkonomiske indikatorer blev fastlagt på grundlag af data, der var indsamlet og kontrolleret hos de stikprøveudvalgte EU-producenter.

               (62)

               De makroøkonomiske indikatorer er i de følgende afsnit: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, varelagre, salgsvolumen, markedsandel og vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af den pågældende dumpingmargen og genrejsning efter tidligere dumping. De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, produktionsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og arbejdskraftomkostninger.

         a)   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (63)

               Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 5

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Produktionsmængde
                           (ton)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                           Produktionsmængde

                              Indeks

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Produktionskapacitet
                           (ton)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                           Produktionskapacitet

                              Indeks

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Kapacitetsudnyttelse
                           (%)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

               (64)

               I den betragtede periode faldt produktionen med 6 %, produktionskapaciteten forblev stabil, og kapacitetsudnyttelsen faldt fra 76 % til 72 %.

         b)   Salgsmængde og markedsandel

               (65)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  Salgsmængde og markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Salgsmængde i Unionen
                           (ton)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                           Salgsmængde I Unionen

                              Indeks

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Markedsandel
                           (%)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

               (66)

               EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet faldt med 5 % i den betragtede periode.

         c)   Vækst

               (67)

               EU-forbruget faldt med 4 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 5 %, hvilket gav sig udslag i et tab af markedsandel på 1,6 procentpoint.

         d)   Beskæftigelse og produktivitet

               (68)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Antal ansatte

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                           Antal ansatte

                              Indeks

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Produktivitet (enhed/ansat)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                           Produktivitet (enhed/ansat)

                              Indeks

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (69)

               Beskæftigelsen forblev ret stabil i den betragtede periode. Samtidig faldt produktiviteten med 7 % på grund af faldet i produktionen, jf. tabel 7 i betragtning 68.

         5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (70)

               Den dumpingmargen, der var fastslået for Kina i den oprindelige undersøgelse, var langt over bagatelgrænsen, mens importmængden fra Kina lå på et ubetydeligt niveau i hele den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil virkningerne af den forventede dumping på EU-erhvervsgrenen imidlertid være betydelige på grund af den stigende mængde og de faldende priser på eksporten fra Kina til tredjelande som nævnt i betragtning 45 og 46. EU-erhvervsgrenen befandt sig endnu i en genrejsningsproces efter virkningerne af tidligere skadevoldende dumping af importen af valsetråd med oprindelse i Kina, jf. betragtning 83.

         a)   Priser og faktorer, der påvirker priserne

               (71)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 8

                  Gennemsnitlige salgspriser

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen
                           (EUR/ton)

                           638

                           588

                           545

                           539

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen

                              Indeks

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Enhedsproduktionsomkostninger
                           (EUR/ton)

                           606

                           581

                           533

                           514

                           Enhedsproduktionsomkostninger

                              Indeks

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

                     EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og produktionsomkostningerne faldt for begges vedkommende med 15 % i den betragtede periode. Derfor fulgte den gennemsnitlige salgspris omkostningsudviklingen.

         b)   Arbejdskraftomkostninger

               (72)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                              Indeks

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (73)

               De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat var stabile i den betragtede periode. Dette kan hovedsageligt forklares med EU-erhvervsgrenens stigende indsats for at kontrollere produktionsomkostningerne og derigennem bevare sin konkurrenceevne.

         c)   Lagerbeholdninger

               (74)

               EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 10

                  Lagerbeholdninger

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Slutlagre
                           (ton)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                           Slutlagre

                              Indeks

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Slutlagre i procent af produktionen
                           (%)

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (75)

               I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens lagre generelt med 18 %. En betydelig andel af produktionen af valsetråd består af standardvarer, og EU-erhvervsgrenen skal derfor opretholde et vist lagerniveau for hurtigt at kunne efterkomme kundernes efterspørgsel. Slutlagrene udtrykt i procent af produktionen var forholdsvis stabile og fulgte udviklingen i EU-erhvervsgrenens produktion.

         d)   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (76)

               EU-producentens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 11

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Likviditet (EUR)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Investeringer (EUR)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Investeringsafkast (%)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (77)

               Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Rentabiliteten faldt fra 5,1 % til 4,7 %. Dette er lavere end den målfortjeneste på 9,9 %, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

               (78)

               Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, og den var positiv i den betragtede periode. Indikatoren har imidlertid registreret et betydeligt fald på 11 %. Dette giver anledning til bekymring med hensyn til EU-erhvervsgrenens evne til selv at kunne finansiere sine aktiviteter.

               (79)

               Investeringerne faldt med 58 % i den betragtede periode. Der var hovedsagelig tale om investeringer, som var nødvendige for modernisering, vedligeholdelse og overholdelse af gældende sikkerhedsforskrifter. Den omstændighed, at der ikke blev foretaget investeringer inden for kapacitetsudvidelse, kan være et tegn på en eventuel langsigtet negativ markedsudvikling.

               (80)

               Investeringsafkastet er nettofortjenesten udtrykt i procent af den bogførte bruttoværdi af investeringerne. Denne indikator faldt fra 3,8 % til 3 % i løbet af den betragtede periode som følge af faldet i overskuddet.

               (81)

               Den faldende rentabilitet og likviditet medvirkede til, at virksomhedens evne til at rejse kapital også blev påvirket negativt.

         e)   EU-erhvervsgrenens bundne produktion

               (82)

               På grundlag af de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, blev andelen af den bundne produktion ikke anset for at være væsentlig, da kun ca. 11 % af EU-erhvervsgrenens produktion anvendes på bunden vis i gruppen. Generelt fører en større produktionsmængde til stordriftsfordele for den pågældende producent. EU-erhvervsgrenen er fortrinsvis vertikalt integreret, og den bundne produktion anvendes til yderligere forarbejdning af varer til produkter med en merværdi i efterfølgende produktionsled. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret produktionsproblemer, der hænger sammen med disse varer i det efterfølgende produktionsforløb. Den bundne produktion forblev faktisk stabil i den betragtede periode. På baggrund af ovennævnte betragtninger mener Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens bundne produktion ikke havde nogen negativ indvirkning på erhvervsgrenens finansielle situation.

         f)   Konklusion vedrørende skade

               (83)

               Alle skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Mere specifikt faldt EU-produktionen med 6 %, kapacitetsudnyttelsen faldt fra 76 % til 72 %, markedsandelen faldt med 1,6 procentpoint fra 93,4 % til 91,8 %, mens slutlagrene steg med 18 %. Desuden fulgte andre skadesindikatorer, som f.eks. salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (– 6 %) og eksporten til ikke forretningsmæssigt forbundne parter (– 22 %), også en negativ tendens. Enhedssalgspriserne til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen og produktionsomkostningerne faldt for begges vedkommende med 15 %. Rentabiliteten faldt fra 5,1 % til 4,7 %, hvilket er lavere end den målfortjeneste på 9,9 %, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse. Investeringerne faldt betydeligt med 58 %, og likviditeten blev reduceret med 11 %. Da beskæftigelsen forblev ret stabil, faldt produktiviteten med 7 %.

               (84)

               Imidlertid kan disse negative udviklinger ikke tilskrives importen fra Kina, eftersom den var begrænset i mængde og markedsandel. Analysen beskæftiger sig derfor med den indvirkning, som en genoptagelse af importen fra Kina ville have på EU-erhvervsgrenen, som ikke fuldt ud har genrejst sig efter den tidligere dumpingpraksis fra Kina.

         F.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

   1.   Indledende bemærkning

               (85)

               Selv om importmængderne fra Kina faldt markant efter indførelsen af foranstaltningerne i 2009, er det opfattelsen, at den resterende væsentlige produktionskapacitet i Kina let kunne omdirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne fik lov til at løbe ud.

         2.   Konsekvenser af den forventede importmængde fra Kina og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves

               (86)

               Som fastslået i betragtning 40-42 ovenfor er den samlede produktionskapacitet for valsetråd på over 150 mio. ton, mens den anslåede uudnyttede kapacitet er på ca. 50 mio. ton. Begge disse tal overstiger langt det samlede EU-forbrug af valsetråd. Desuden er det lykkedes Kina i de seneste år, jf. de kinesiske statistikker, at omlægge sin overskudsproduktion fra Unionen til andre lande med færre handelsbegrænsninger. Det har imidlertid ændret sig for visse tredjelandsmarkeder, der for nylig har indført beskyttelsesforanstaltninger, hvilket faktisk har lukket eller i det mindste forhindret adgangen for importen fra Kina. Under alle omstændigheder har EU-markedet fortsat en tiltrækningskraft på grund af de relativt høje salgspriser for den pågældende vare i forhold til andre tredjelandes markeder. Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes — på grund af EU-markedets tiltrækning som følge af dets størrelse og prisniveauer — at en væsentlig del af den nuværende kinesiske produktion vil blive omdirigeret til Unionen. Under hensyntagen til den nuværende skade og de kinesiske eksportørers dumpingpraksis viste undersøgelsen, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en betydelig stigning i eksporten fra Kina til dumpingpriser og derved forvolde EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

         3.   Konklusion

               (87)

               I lyset af ovenstående konkluderes det, at ophævelsen af foranstaltningerne over for importen fra Kina efter al sandsynlighed vil medføre fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

         G.   UNIONENS INTERESSER

               (88)

               I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

               (89)

               Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.

               (90)

               På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der til trods for konklusionerne om sandsynligheden for fornyet dumping og skade var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.

         1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (91)

               EU-erhvervsgrenen har konsekvent tabt markedsandele og har lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis befinde sig i en endnu værre situation.

               (92)

               Det konkluderedes derfor, at opretholdelsen af de gældende foranstaltninger over for Kina ville være i EU-erhvervsgrenens interesse.

         2.   Importørernes og forhandlernes interesser

               (93)

               Ingen af importørerne/forhandlerne gav sig til kende i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Der er intet, der tyder på, at en videreførelse af foranstaltningerne ville have nogen betydelig negativ indvirkning på deres aktiviteter.

         3.   Brugernes interesser

               (94)

               Ingen af brugerne gav sig til kende i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Med hensyn til brugerne blev det i den oprindelige undersøgelse konkluderet, at den samlede mulige indvirkning af indførelsen af foranstaltninger på brugernes aktivitet ville være meget begrænset. For det første køber det overvejende flertal af brugerne deres valsetråd hos ikke-kinesiske kilder, som der er rigeligt af. For det andet bør den mulige indvirkning af indførelsen af foranstaltninger ses i lyset af produkterne i de efterfølgende produktionsled, som har en høj merværdi. På dette grundlag konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke ville få en negativ indvirkning på den nuværende situation for brugerne.

         4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (95)

               I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med EU's interesser til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina.

         H.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

               (96)

               Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse. En interesseret part fremsatte bemærkninger til støtte for Kommissionens konklusioner.

               (97)

               Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af valsetråd med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 703/2009, bør opretholdes, således som anført i grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (98)

               For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser vurderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger, som kun finder anvendelse på virksomheder, for hvilke der indføres individuelle toldsatser, består af følgende: fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i denne forordnings artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre producenter.

               (99)

               En virksomhed kan anmode om, at denne individuelle antidumpingtold anvendes, hvis virksomheden efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (11). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, der dokumenterer, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den for den gældende toldsats. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den for den gældende toldsats, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               (100)

               Nærværende forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af varmvalsede stænger i uregelmæssigt oprullede ringe, af jern, ulegeret stål eller legeret stål undtagen rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 og 7227 90 95.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

               Virksomhed

               Antidumpingtold (%)

               Taric-tillægskode

               Valin Group

               7,9

               A930

               Alle andre virksomheder

               24,0

               A999

         3.   Anvendelsen af den individuelle told, der er fastsat for den i stk. 2 nævnte virksomhed, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der indeholder følgende erklæring, som er dateret og underskrevet af en ansat i den enhed, der udsteder en sådan faktura, med angivelse af dennes navn og funktion, og som anfører følgende: »Undertegnede bekræfter, at den [mængde] valsetråd, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af [virksomhedens navn og adresse] [Taric-tillægskode] i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
   4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 14. oktober 2015.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Rådets forordning (EF) nr. 703/2009 af 27. juli 2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af valsetråd med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af valsetråd med oprindelse i Republikken Moldova og Tyrkiet (EUT L 203 af 5.8.2009, s. 1).

      (3)  EUT C 318 af 1.11.2013, s. 6.

      (4)  EUT C 252 af 2.8.2014, s. 7.

      (5)  2014 Steel statistical yearbook by Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Dette tal omfatter både valsetråd af kulstof og af rustfrit stål (rustfrit stål er ikke den pågældende vare). Eurofer, der er medlem af det internationale forum for rustfrit stål, anslog, at i hele den betragtede periode og i NUP var produktionen af valsetråd af rustfrit stål på under 5 % af den samlede produktion af valsetråd i Kina.

      (7)  Af fortrolighedshensyn kan de konstaterede konkrete dumpingmargener ikke offentliggøres og præsenteres derfor i intervaller.

      (8)  Tyrkiet øgede sin almindelige toldsats for valsetråd op til 40 % i november 2014, dvs. efter NUP, og fordrejede derfor ikke resultaterne for referencelandet.

      (9)  South China Morning Post af 20. januar 2015, Le Figaro af 26. marts 2015, The Australian Financial review af 20. april 2015 og CNBC af 7. maj 2015.

      (10)  Valsetråd anvendes i vid udstrækning i bygge- og anlægssektoren.

      (11)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, Belgien.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/251 af 23. februar 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               24.2.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 47/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/251
   af 23. februar 2016
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG

         Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/832 af 16. maj 2017 om meddelelse af beskyttelse i henhold til artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013 af betegnelsen (Bürgstadter Berg (BOB))

text:
               17.5.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 124/31

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/832
   af 16. maj 2017
   om meddelelse af beskyttelse i henhold til artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013 af betegnelsen (Bürgstadter Berg (BOB))
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 99, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Tysklands ansøgning om registrering af betegnelsen »Bürgstadter Berg« er i overensstemmelse med artikel 97, stk. 2 og 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 blevet gennemgået af Kommissionen og efterfølgende offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2).

               (2)

               Der er ingen indsigelser indkommet til Kommissionen i medfør af artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

               (3)

               Betegnelsen »Bürgstadter Berg« skal i henhold til artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013 beskyttes og optages i det register, der er omhandlet i artikel 104 i samme forordning.

               (4)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Betegnelsen »Bürgstadter Berg« (BOB) beskyttes.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT C 384 af 18.10.2016, s. 4.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 659/2012 af 18. juli 2012 om udstedelse af importlicenser for hvidløg i delperioden 1. september til 30. november 2012

text:
               19.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 189/7

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 659/2012
   af 18. juli 2012
   om udstedelse af importlicenser for hvidløg i delperioden 1. september til 30. november 2012
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
   under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (2), særlig artikel 7, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Kommissionens forordning (EF) nr. 341/2007 (3) omhandler åbning og forvaltning af toldkontingenter og indførelse af en ordning med importlicenser og oprindelsescertifikater for hvidløg og visse andre landbrugsprodukter importeret fra tredjelande.

               (2)

               De mængder, som traditionelle importører og nye importører har ansøgt om A-licenser for i de første syv dage af juli 2012 i henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 341/2007, overstiger de disponible mængder for produkter med oprindelse i Kina.

               (3)

               Derfor bør det i henhold til artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006 fastsættes, i hvilket omfang de A-licensansøgninger, der er sendt til Kommissionen senest den 14. juli 2012, kan imødekommes efter artikel 12 i forordning (EF) nr. 341/2007.

               (4)

               Denne forordning bør træde i kraft straks efter offentliggørelsen for at sikre, at proceduren for udstedelsen af importlicenser forvaltes effektivt —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De A-importlicensansøgninger, der er indgivet i henhold til artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 341/2007 i løbet af de første syv dage af juli 2012 og sendt til Kommissionen senest den 14. juli 2012, imødekommes for de i bilaget anførte procentsatser af de ønskede mængder.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2012.

            På Kommissionens vegne For formanden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13.

      (3)  EUT L 90 af 30.3.2007, s. 12.

      BILAG

                  Oprindelse

                  Løbenummer

                  Tildelingskoefficient

                  Argentina

                              —

                              Traditionelle importører

                  09.4104

                  X

                              —

                              Nye importører

                  09.4099

                  X

                  Kina

                              —

                              Traditionelle importører

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Nye importører

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Andre tredjelande

                              —

                              Traditionelle importører

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Nye importører

                  09.4102

                  100 %

                  »X«: For denne oprindelse er der intet kontingent for den pågældende periode.