title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/379 af 5. marts 2020 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten

text:
                  6.3.2020

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 69/14

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/379
         af 5. marts 2020
         om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 12 og artikel 24, stk. 1,
         efter høring af medlemsstaterne, og
         ud fra følgende betragtninger:
         1.   PROCEDURE

         1.1.   Indledning

                     (1)

                     Den 7. juni 2019 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af endeløse filamenter af glasfibervarer (»GFR«) med oprindelse i Egypten (»det pågældende land«) i henhold til artikel 10 i grundforordningen. Den offentliggjorde en meddelelse om indledning i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelse«).

                     (2)

                     Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 24. april 2019 af European Glass Fibre Producers Association (»klageren« eller »APFE«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion. Klagen blev støttet af en række producenter, der tegner sig for 71 % af den samlede EU-produktion af endeløse filamenter af glasfibervarer.

                     (3)

                     Forud for indledningen af antisubsidieundersøgelsen underrettede Kommissionen den egyptiske regering (»GOE«) om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret klage, og indbød GOE til konsultationer i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 7. GOE afslog tilbuddet om høringer, som således ikke blev afholdt, men fremsatte to sæt bemærkninger vedrørende indledningen af undersøgelsen, et sæt før offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og et efter.

                     (4)

                     Den 3. maj 2019 indledte Kommissionen en særskilt antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af de samme endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten og Bahrain (3). Den 12. december 2019 meddelte Kommissionen alle interesserede parter, at undersøgelsen ville fortsætte uden indførelse af midlertidig antidumpingtold.

                     (5)

                     Forud for indledningen af undersøgelsen fremførte GOE, at klagen ikke indeholdt tilstrækkelige beviser for subsidiering eller skade til at berettige indledning af en procedure. GOE's bemærkninger vedrørende subsidiering blev behandlet i notatet om bevisernes tilstrækkelighed, der blev føjet til det åbne dossier, og dens bemærkninger vedrørende skade behandles nedenfor.

                     (6)

                     Efter indledningen modtog Kommissionen yderligere bemærkninger fra GOE, som igen gjorde opmærkning på sine bemærkninger vedrørende subsidier, men som også fremsatte en bemærkning om de påstande om skade forvoldt af import fra Egypten, der var omhandlet i klagen.

                     (7)

                     GOE analyserede først de data i klagen, som viste priserne på EU-markedet i 2017 og 2018, og anførte, at EU-salgspriserne ikke faldt, og at importpriserne fra Egypten kun faldt med 2 %.

                     (8)

                     Denne prisanalyse omfattede imidlertid kun en sammenligning af to år i den betragtede periode, og der blev derfor ikke taget hensyn til hele datasættet i klagen med den samlede udvikling i importpriserne og EU-salgspriserne, som viser faldende importpriser og stagnerende EU-salgspriser.

                     (9)

                     Kommissionen anførte også oplysningerne i betragtning 84-91 om pristendenser og Kommissionens konklusioner baseret på hele datasættet.

                     (10)

                     GOE analyserede de økonomiske indikatorer i klagen og konkluderede, at de ikke udviste væsentlig skade. Dette svarer ikke til Kommissionens analyse af oplysningerne i klagen, der klart udviser skade som følge af et kraftigt fald i fortjenesten fra 2016 til 2018.

                     (11)

                     Kommissionens analyse af indikatorerne, både de makroøkonomiske og de mikroøkonomiske, er nærmere beskrevet i afsnit 4.4.

                     (12)

                     Derefter påpegede GOE andre årsager til væsentlig skade, som Kommissionen muligvis ville finde bevis for. GOE hævder, at en sådan skade kunne skyldes manglende teknologisk udvikling, utilstrækkelig produktionskapacitet, en nedgang i efterspørgslen, øgede omkostninger og import fra andre lande.

                     (13)

                     Klagen omhandler allerede disse faktorer og indeholder beviser for, at EU-erhvervsgrenen har investeret i sine faciliteter, og at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem importen fra andre lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

                     (14)

                     Alle disse faktorer er blevet undersøgt, og Kommissionens foreløbige konklusioner er beskrevet i afsnit 5.

                     (15)

                     Kommissionen modtog også en bemærkning om påstandene om skade forvoldt af import fra Egypten fra en gruppe brugere af GFR i Unionen.

                     (16)

                     Brugergruppen, som ønskede at forblive anonym, fremsatte bemærkninger om manglende skade i 2015, importmængden fra Egypten, manglende sandsynlighed for en yderligere stigning i importmængden og de økonomiske indikatorer i klagen.

                     (17)

                     Alle disse faktorer er også blevet undersøgt, og Kommissionens foreløbige konklusioner findes i afsnit 4. Kommissionen bekræftede, at klagen i den indledende fase indeholdt tilstrækkelige beviser for skadevoldende subsidiering.

                     (18)

                     GOE og Jushi Egypt anførte også, at eftergivelsen af importafgifter på råmaterialer ikke udgør et subsidie, for så vidt disse importerede varer reeksporteres som sådanne eller forarbejdet til en downstreamvare.

                     (19)

                     Kommissionen erkendte, at navnlig når betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og bilag I, II og III, der er omhandlet heri, er opfyldt, er det kun for stor eftergivelse af importafgifter på råmaterialer, der udgør et udligningsberettiget subsidie, og var særlig opmærksom herpå i løbet af undersøgelsen.

                     (20)

                     Kommissionen bemærkede endvidere, at GOE's bemærkning ikke vedrørte fritagelse for importafgifter på produktionsudstyr.

               1.2.   Ændring af indledningsmeddelelsen

                     (21)

                     Den 12. februar 2020 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om ændring af indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (4).

                     (22)

                     I løbet af undersøgelsen fandt Kommissionen yderligere dokumentation for relevante subsidier, som ikke var fuldt ud omfattet af indledningsmeddelelsen af 7. juni 2019.

                     (23)

                     Kommissionen fandt navnlig yderligere beviser for præferencelån fra kinesiske statsejede eller statskontrollerede enheder, der blev ydet direkte til Jushi Egypt og indirekte via Jushi Egypts moderselskab i Folkerepublikken Kina.

                     (24)

                     Med hensyn til disse lån fandt Kommissionen beviser for, at de omfatter et finansielt bidrag, der kan tilskrives den egyptiske regering, hvorved den eksporterende producent af den pågældende vare opnår en fordel.

                     (25)

                     I løbet af undersøgelsen konstaterede Kommissionen også andre elementer i samarbejdet mellem Egypten og Folkerepublikken Kina, som kan være relevante for undersøgelsen af anden subsidieringspraksis allerede nævnt i indledningsmeddelelsen, såsom tilrådighedsstillelse af jordarealer mod utilstrækkeligt vederlag.

                     (26)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, besluttede Kommissionen derfor at medtage disse subsidier inden for rammerne af den nuværende undersøgelse og ændre meddelelsen af 7. juni 2019 i overensstemmelse hermed. Der blev føjet et notat til dossieret, og GOE blev inviteret til konsultationer om disse yderligere subsidier.

               1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

                     (27)

                     Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra den 1. april 2018 til den 31. marts 2019 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2016 frem til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Hvis det var relevant, undersøgte Kommissionen også data for perioden efter UP.

               1.4.   Registrering

                     (28)

                     Kommissionen gjorde importen af den pågældende vare til genstand for registrering i forhåndsfremlæggelsesperioden på tre uger i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 5a, ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/199 (5) (»forordningen om registrering«).

               1.5.   Interesserede parter

                     (29)

                     I indledningsmeddelelsen blev interesserede parter opfordret til at kontakte Kommissionen for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, GOE, de kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere samt sammenslutninger, som, den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

                     (30)

                     De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

                     (31)

                     Interesserede parter, som allerede havde samarbejdet i forbindelse med den særskilte antidumpingundersøgelse, blev opfordret til at erklære, at de samarbejdede i forbindelse med begge undersøgelser, og blev anset for at være interesserede parter i begge, da de havde gjort dette. Dertil skal dog siges, at Kommissionen anså antidumping- og antisubsidieundersøgelserne for at være to særskilte procedurer og anmodede interesserede parter om klart at angive i deres bemærkninger, om de henviste til antidumpingundersøgelsen, antisubsidieundersøgelsen eller begge.

               1.6.   Stikprøveudtagning

                     (32)

                     Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 27.

               1.6.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

                     (33)

                     Kommissionen anførte i sin indledningsmeddelelse, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den oprindeligt udtagne stikprøve var den samme som for den særskilte antidumpingundersøgelse vedrørende samme vare med oprindelse i Egypten og Bahrain.

                     (34)

                     Der blev ikke modtaget bemærkninger til den udtagne stikprøve.

               1.6.2.   Stikprøveudtagning af importører

                     (35)

                     For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen.

                     (36)

                     Da kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører indgav udfyldte stikprøveskemaer, blev der ikke anvendt stikprøveudtagning.

                     (37)

                     De to ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev også udvalgt til nærmere undersøgelse i den særskilte antidumpingundersøgelse.

               1.6.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Egypten

                     (38)

                     Kommissionen anvendte ikke stikprøveudtagning i forbindelse med eksporterende producenter i Egypten, da Jushi Group er den eneste eksporterende producent af den pågældende vare i Egypten.

               1.6.4.   Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

                     (39)

                     Kommissionen sendte spørgeskemaer til GOE, til den eksporterende producent, til de tre EU-producenter i stikprøven og til to ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der blev stillet et spørgeskema til rådighed for brugerne, som de kunne udfylde, hvis de ønskede det, i stedet for at fremsætte bemærkninger.

                     (40)

                     Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra GOE, den eksporterende producent, alle EU-producenter i stikprøven og begge ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Der blev også modtaget to udfyldte spørgeskemaer fra brugere.

                     (41)

                     Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om subsidiering, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos GOE, General Authority for the Suez Economic Zone og General Authority for Investment and Free Zones, hvor også embedsmænd fra andre relevante ministerier deltog.

                     (42)

                     Metoden for og korrektheden af de data, klagerne indsamlede med henblik på de makroøkonomiske indikatorer, var genstand for et kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos klagernes advokater.

                     (43)

                     Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos følgende virksomheder:

                                       EU-producenter og forretningsmæssigt forbundne virksomheder

                                             —

                                             3B Fibreglass, Battice, Belgien

                                             —

                                             Johns Manville Slovakia a.s., Trnava, Slovakiet

                                             —

                                             European Owens Corning Fibreglass SPRL, Watermael-Boitsfort, Belgien

                                       Ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Den Europæiske Union

                                             —

                                             Euroresins UK Limited, Ellesmere Port, Det Forenede Kongerige

                                             —

                                             Helm AG, Hamburg, Tyskland

                                       Ikke forretningsmæssigt forbundne brugere i Den Europæiske Union

                                             —

                                             Polykemi, Ystad, Sverige

                                             —

                                             Virksomhed A (6)

                                       Den eksporterende producent i Egypten og forretningsmæssigt forbundne virksomheder

                                             —

                                             Jushi Group:

                                                         —

                                                         Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E., Egypten

                                                         —

                                                         Jushi France SAS, Frankrig

                                                         —

                                                         Jushi Italia srl, Italien

                                                         —

                                                         Jushi Spain SA, Spanien.

               2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

         2.1.   Den undersøgte vare

                     (44)

                     Den vare, der er omfattet af denne undersøgelse, er afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder (»afhuggede tråde«), glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887) (»rovings«), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld (»måtter«) (»den undersøgte vare«). Den undersøgte vare er kendt som »glasfiberforstærkning« eller »GFR«.

                     (45)

                     Den pågældende vare er den undersøgte vare med oprindelse i Egypten.

                     (46)

                     Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-kode 7019120022, 7019120025, 7019120026 og 7019120039).

               2.2.   Samme vare

                     (47)

                     Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

                                 a)

                                 den pågældende vare

                                 b)

                                 den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Egypten

                                 c)

                                 den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

                     (48)

                     Kommissionens besluttede, at i forbindelse med denne undersøgelse er disse varer derfor samme vare, jf. grundforordningens artikel 2, litra c).

               3.   SUBSIDIERING

         3.1.   Subsidier og subsidieprogrammer inden for rammerne af den nuværende undersøgelse

                     (49)

                     På grundlag af de foreliggende oplysninger, herunder oplysningerne i klagen, meddelelsen om indledning og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen den påståede subsidiering fra GOE's side gennem følgende subsidier:

                                 —

                                 Præferencelån, kreditlinjer, anden finansiering, forsikring og garantier

                                 —

                                 Indtægter, som der gives afkald på gennem ordninger for fritagelse for og nedsættelse af direkte skatter:

                                             —

                                             Indkomstmæssige skattefordele for virksomheder i en særlig økonomisk zone

                                 —

                                 Indtægter, som der gives afkald på gennem ordninger vedrørende indirekte skat og importafgifter:

                                             —

                                             Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter ved brug af importeret udstyr

                                             —

                                             Momsfritagelse og fritagelse for importafgifter på importerede råmaterialer, der anvendes i eksporterede færdigvarer

                                 —

                                 Statslig levering af varer og tjenesteydelser mod utilstrækkeligt vederlag (»LTAR«):

                                             —

                                             Statslig levering af elektricitet mod utilstrækkeligt vederlag

                                             —

                                             Statslig tilrådighedsstillelse af jordarealer mod utilstrækkeligt vederlag.

               3.2.   Indledning

                     (50)

                     Den påståede subsidiering i Egypten vedrører Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E. (»Jushi Egypt«), som er en virksomhed, der er beliggende i China-Egypt Suez Economic and Trade Cooperation Zone (»SETC-Zonen«). Zonen dækker et areal på 7,34 km2, som er opdelt i et opstartsområde på 1,34 km2 og et ekspansionsområde på 6 km2.

                     (51)

                     I 2002 blev det større område på 20 km2, som SETC-Zonen befandt sig i, dvs. Northwest Gulf of Suez Economic Zone, officielt klassificeret som en særlig økonomisk zone (»SEZone«) af GOE (7). Bestemmelserne i egyptisk lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«) fandt derfor nu også anvendelse på SETC-Zonen.

                     (52)

                     I 2014 lancerede Egypten udviklingsplanen for Suezkanalen (Suez Canal Corridor Development Plan). I forbindelse med denne plan blev SEZonen i 2015 officielt integreret i den større Suez Canal Economic Zone (»SCZone«), der omfattede hele området omkring Suezkanalen på 461 km2. Hele området betragtes nu som en »særlig økonomisk zone« i henhold til lov nr. 83/2002 med ændringer (8). Da der er tale om et særligt område, drager virksomheder, som er beliggende deri, fordel af præferencebehandling som beskrevet i de subsidieprogrammer, der er nævnt nedenfor.

               3.3.   Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter på importeret udstyr

                     (53)

                     Denne ordning omfatter fritagelse for moms og importafgifter på importeret udstyr, der anvendes i produktionsprocessen hos virksomheder beliggende i SCZonen.

               3.3.1.   Analyse

                     (54)

                     Retsgrundlaget for denne ordning er:

                                 a)

                                 Lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«)

                                 b)

                                 Dekret udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident om lov nr. 27/2015 om ændring af visse bestemmelser i lov om særlige økonomiske zoner udstedt ved lov nr. 83/2002 (»lov nr. 27/2015«)

                                 c)

                                 Lov om investeringer som gennemført ved lov nr. 72 af 2017

                                 d)

                                 Premierministerens udkast til resolution nr. (2310) af 2017 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om investeringer udstedt i henhold til lov nr. 72 af 2017

                                 e)

                                 Lov om moms som gennemført ved lov nr. 67 af 2016

                                 f)

                                 Ministerielle bestemmelser om lov om moms, finansministeriets bekendtgørelse nr. 66/2017.

               3.3.2.   Resultater af undersøgelsen

                     (55)

                     I henhold til artikel 22 i lov nr. 83/2002, som ændret ved lov nr. 27/2015, indgår SCZonen i et særskilt toldområde i henhold til en bekendtgørelse udstedt af finansministeriet. Dette særskilte toldområde fungerer under tilsyn af det øverste toldudvalg, der er nedsat af formanden for zonens myndighed.

                     (56)

                     I henhold til artikel 42 i lov nr. 83/2002 er import af udstyr, redskaber eller apparater desuden fritaget for skatter og afgifter, så længe de henføres til fremstillede varer eller tjenesteydelser knyttet til de aktiviteter, der er tilladt inden for SCZonen. SCZonen er dog ikke kun en eksportzone, og derfor skal der betales skatter og afgifter af alle varer, som frigives til hjemmemarkedet uden for SCZonen.

                     (57)

                     Endelig betaler virksomheder beliggende uden for SCZonen i henhold til den relevante lovgivning moms i forvejen, som derefter modregnes i momsen ved salg på hjemmemarkedet eller refunderes, hvis det er relevant, når færdigvarerne eksporteres.

                     (58)

                     Virksomheder beliggende i SCZonen betaler i overensstemmelse med en forståelsesaftale mellem finansministeriet og SCZonens overordnede myndighed ikke moms i første omgang.

                     (59)

                     Kommissionen konstaterede, at Jushi Egypt ganske rigtigt ikke havde betalt moms og importafgifter på importeret udstyr siden 2017 og i hele undersøgelsesperioden. Før 2017 betalte virksomheden faktisk importafgifter og moms/almindelig omsætningsafgift (»GST«) (9) på importeret udstyr, da den endnu ikke havde tilsluttet sig SCZonen. I kraft af virksomhedens tilslutning til SCZonens skatte- og administrationssystem i 2017 drager Jushi Egypt dog fordel af skattemæssig præferencebehandling inden for zonen, herunder fritagelse for moms og afgifter.

                     (60)

                     I Egypten bør virksomheder, som køber maskiner, der er belagt med 5 % moms, normalt anvende beløbene som kredit mod fremtidige betalinger (10). Hvis kreditsaldoen opretholdes i mere end 6 på hinanden følgende skatteperioder (måneder), hvilket er tilfældet for virksomheder, der er stærkt involveret i eksport, og som ikke kan modregne moms på råmaterialer som kredit mod fremtidige betalinger, skal den registrerede person dog indsende en skriftlig ansøgning med angivelse af kreditsaldoens størrelse. Den egyptiske skattemyndighed bør inden for 45 dage fra indgivelsen af ansøgningen kontrollere, om balancen er korrekt og refundere beløbet.

                     (61)

                     Undersøgelsen viste dog, at GOE i praksis ikke godtgør den moms, der er betalt i forvejen, og derfor udgør afgiften en faktisk omkostning for sådanne virksomheder. En analyse af Jushi Egypts GST/momstilgodehavender i årsberetningerne for 2016-2018 viste faktisk, at de beløb, som GOE skyldte Jushi Egypt, stadig var udestående efter flere år (11), og Jushi Egypt bekræftede, at virksomheden ikke forventede at modtage godtgørelserne (12).

                     (62)

                     Det bør også tages i betragtning, at udstyr, der anvendes til fremstilling af varer, herunder den undersøgte vare, efter al sandsynlighed vil blive anvendt i hele dets levetid på det egyptiske område uden at blive reeksporteret eller solgt på hjemmemarkedet, og derfor er der ingen anden grund til at indrømme fritagelse for told og moms ved køb heraf end at give virksomheder beliggende i SCZonen en fordel. Denne praksis udgør således indtægter, som der gives afkald på, i form af told og moms, der uden begrundelse ikke skal betales, for dette udstyr anvendes til lokal fremstilling af den undersøgte vare, for hvilken der normalt skal betales told og moms af producenter, der er beliggende uden for SCZonen.

                     (63)

                     Jushi Egypt blev omfattet af særbehandling under SCZonens retlige ordning i 2017 og drog derfor fordel af en faktisk momsfritagelse for importerede maskiner. Denne fritagelse udgør indtægter, som der gives afkald på, for selv om moms, jf. de foregående betragtninger, i sidste ende bør refunderes, foreligger der i realiteten ikke noget bevis for, at GOE har godtgjort Jushi Egypt den moms, der er betalt på maskiner tidligere. Det fremgik faktisk af de foreliggende beviser, at Jushi Egypt ikke modtog disse tilbagebetalinger, da virksomheden var beliggende uden for zonen.

                     (64)

                     Virksomheder, som er beliggende i SCZonen, og som ikke skal betale moms i forvejen, indrømmes en faktisk momsfritagelse, som ud over at spare dem for en faktisk omkostning også sparer dem for den administrative byrde, der er forbundet med at kræve godtgørelse af moms eller modregne momstilgodehavender. Den samme konklusion gælder endnu tydeligere med hensyn til fritagelse for importafgifter på importeret udstyr.

               3.3.3.   Konklusion

                     (65)

                     I lyset af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at denne ordning udgør et finansielt bidrag i form af indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet berettigede virksomheder fritages for moms og/eller importafgifter, som de ellers ville skulle betale. Den giver også de modtagende virksomheder en fordel, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2, da de følgelig befinder sig i en bedre finansiel situation, end de ville have gjort uden ordningen. Uden ordningen ville de faktisk have betalt moms og importafgifter ved importen af udstyret.

                     (66)

                     Ordningen er specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet den ikke finder almindelig anvendelse i Egypten og kun gælder for virksomheder, som er beliggende i særlige økonomiske zoner, såsom SCZonen. Den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, begrænser adgangen til virksomheder, der er beliggende inden for sådanne særlige økonomiske zoner.

               3.3.4.   Beregning af subsidiebeløbet

                     (67)

                     Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet ud fra den fordel, som modtageren havde opnået, og som blev konstateret i undersøgelsesperioden. Den fordel, modtageren har opnået, anses for at være:

                                 a)

                                 Fritagelse for told på importeret udstyr indkøbt siden 2017. For at sikre, at det udligningsberettigede beløb kun dækkede undersøgelsesperioden, blev den opnåede fordel afskrevet over udstyrets levetid efter virksomhedens normale regnskabsprocedurer, bortset fra en af aktivkategorierne, hvor afskrivningsperioden blev tilpasset for bedre at afspejle den faktiske levetid, som verificeret af Kommissionens tjenestegrene.

                                 b)

                                 For så vidt angår indtægter, som der blev givet afkald på, i form af en faktisk momsfritagelse, blev fordelen beregnet ved at tage det fulde momsbeløb, som normalt skal betales, men som ikke blev betalt i undersøgelsesperioden, i forbindelse med køb af importeret udstyr (i UP).

                     (68)

                     Det subsidiebeløb, der blev fastsat foreløbigt for denne type subsidier i undersøgelsesperioden for de eksporterende producenter, var på 0,78 %.

               3.4.   Momsfritagelse og nedsættelse af importafgifter på importerede materialer

                     (69)

                     I henhold til lov nr. 83/2002 kan enheder, der opererer i en særlig økonomisk zone, importere materialer uden at betale told, omsætningsafgift eller andre skatter og afgifter, som ellers ville forfalde til betaling, for så vidt disse importerede materialer reeksporteres som sådanne eller forarbejdet til en downstreamvare, som så eksporteres.

               3.4.1.   Retsgrundlag

                     (70)

                     Retsgrundlaget for denne ordning er:

                                 —

                                 Lov nr. 83/2002 om særlige økonomiske zoner (»lov nr. 83/2002«)

                                 —

                                 Premierministerens bekendtgørelse nr. 1625 af 2002 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om særlige økonomiske zoner

                                 —

                                 Dekret udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident om lov nr. 27/2015 om ændring af visse bestemmelser i lov om særlige økonomiske zoner udstedt ved lov nr. 83/2002 (»lov nr. 27/2015«)

                                 —

                                 Lov om investeringer som gennemført ved lov nr. 72 af 2017

                                 —

                                 Premierministerens udkast til resolution nr. (2310) af 2017 om udstedelse af ministerielle bestemmelser om lov om investeringer udstedt i henhold til lov nr. 72 af 2017

                                 —

                                 Lov om moms som gennemført ved lov nr. 67 af 2016

                                 —

                                 Ministerielle bestemmelser om lov om moms, finansministeriets bekendtgørelse nr. 66/2017.

               3.4.2.   Resultater af undersøgelsen

                     (71)

                     Som nævnt i betragtning 46 er SCZonen en del af et særskilt toldområde. I henhold til artikel 42 i lov nr. 83/2002 er råmaterialer, forsyninger, reservedele og andre materialer eller komponenter, der importeres fra udlandet, fritaget for skatter og afgifter, så længe de henføres til fremstillede varer eller tjenesteydelser i tilknytning til de aktiviteter, der er tilladt inden for SCZonen. På den anden side skal alle skatter og afgifter betales for varer, som frigives til hjemmemarkedet uden for SCZonen.

                     (72)

                     I løbet af undersøgelsen fandt Kommissionen, at Jushi Egypt i overensstemmelse med ovennævnte artikel i lov nr. 83/2002 var blevet indrømmet fritagelse for moms og importafgifter på råmaterialer, der blev anvendt til fremstilling af eksporterede færdigvarer (navnlig den pågældende vare).

                     (73)

                     For så vidt angår fritagelsen for importafgifter synes en sådan ordning at svare til en afgiftsgodtgørelsesordning som beskrevet i grundforordningens bilag I, litra i). Ifølge bilag I, litra i), kan substitutionsgodtgørelsesordninger indebære ydelse af eksportsubsidier, for så vidt de resulterer i godtgørelse af importafgifter i et omfang, der overstiger afgifter, der oprindeligt opkrævedes på de indførte materialer, for hvilke der kræves godtgørelse.

                     (74)

                     For at fastslå, om en sådan for stor eftergivelse havde fundet sted, anmodede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens bilag III, punkt II, GOE om yderligere oplysninger om afgiftsgodtgørelsesordningen generelt og mere specifikt om eksistensen og den effektive anvendelse af de ledsagende overvågnings- og kontrolprocedurer.

                     (75)

                     Af de oplysninger, der oprindeligt blev modtaget, fremgik det, at GOE havde indført en lovgivningsmæssig ramme for overvågning af afgiftsgodtgørelsesordningen, herunder i givet fald refusion af betalte importafgifter. Under kontrolbesøgene hos Jushi Egypt blev det imidlertid konstateret, at denne ramme ikke blev anvendt effektivt i praksis.

                     (76)

                     Jushi Egypt betalte hverken importafgifter (eller moms) af deres indkøb af materialer i undersøgelsesperioden, uanset om de blev anvendt til salg på hjemmemarkedet eller til eksport af færdigvarer. Normalt skal der på en spærret konto hos toldmyndighederne indsættes et beløb, som kan anvendes til regelmæssig opkrævning af afgifter. Der blev dog ikke indsat noget beløb i undersøgelsesperioden, og myndighederne opkrævede ikke noget beløb.

                     (77)

                     Efter undersøgelsesperioden betalte Jushi Egypt et mindre beløb til de egyptiske myndigheder, der angiveligt skulle dække for stor eftergivelse i forbindelse med salg på hjemmemarkedet. Der blev dog ikke fremlagt bevis for, at denne betaling faktisk vedrørte for stor eftergivelse i forbindelse med hjemmemarkedssalg eller salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. Der var imidlertid bevis for, at Jushi Egypt modtog godtgørelse af importafgifter, der var betalt i tidligere perioder, før der blev givet dispensation for importafgifter.

                     (78)

                     Efter yderligere drøftelser med GOE modtog Kommissionen supplerende oplysninger, som viste, at overvågnings- og kontrolrammerne for opkrævning af told i SCZonen stadig var under udarbejdelse i undersøgelsesperioden. F.eks. blev udvalget for justering af importafgiftssaldoer først nedsat i 2019 i henhold til toldmyndighedschefens dekret nr. 158, arbejdet med at nedsætte et toldinspektionsudvalg pågik stadig i 2019, og der var endnu ikke blevet udstedt gennemførelsesbestemmelser. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at der ikke var indført en effektiv og korrekt afgiftsgodtgørelsesordning.

                     (79)

                     I SCZonen forholder det sig endvidere således, at momsen på importerede varer som nævnt i betragtning 50 tilbageholdes i stedet for at blive betalt i forvejen. Skattemyndighederne har kun ret til at opkræve moms efterfølgende.

                     (80)

                     Undersøgelsen viste også, at for visse råmaterialer fra egyptiske leverandører, som Jushi Egypt anvendte i produktionsprocessen, blev der opkrævet moms til standardsatsen, selv om virksomheden var hjemmehørende i den særlige zone, hvor der ikke normalt skal betales moms. Disse transaktioner gav anledning til et momstilgodehavende for Jushi Egypt. Omvendt var salget af råmaterialer mellem virksomheder beliggende i den særlige zone ikke omfattet af indenlandsk moms, uanset om de varer, der blev fremstillet med sådanne råmaterialer, blev eksporteret eller solgt på hjemmemarkedet. Jushi Egypt var ikke i stand til at påvise, hvilke råmaterialer (indkøbt på hjemmemarkedet eller importeret) der blev anvendt eller brugt til varer, der eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet.

                     (81)

                     Alle disse forhold viser, at denne særlige zone ikke er en klassisk eksportforarbejdningszone, og at den også adskiller sig fra andre særlige frizoner i Egypten; den er en unik og hybrid form for særlig zone med en række specifikke kendetegn, som bevirker, at den adskiller sig fra andre zoner. De gældende love og bestemmelser synes ikke at finde anvendelse i praksis i zonen, og derfor har Kommissionen foreløbigt baseret sine konklusioner på sin egen opfattelse af, hvordan aktiviteterne i zonen fungerer i praksis.

                     (82)

                     Endvidere — og dette forhold er vigtigt — så bevirker manglen på administrative myndigheder med ansvar for administration, overvågning og håndhævelse af skattesystemet og af de skattemæssige forpligtelser, som følger af den særlige beskatningsordning, der finder anvendelse i zonen, at der er tale om et unikt område, hvor de virksomheder, der er beliggende i zonen, helt frit kan vælge at overholde eller omgå skattereglerne uden nogen form for konsekvenser. Derfor besluttede Kommissionen i betragtning af de særlige omstændigheder i denne zone og på grundlag af de foreliggende oplysninger foreløbigt at betragte momsfritagelserne på importerede råmaterialer som en faktisk fritagelse for at betale en sådan moms, uanset om råmaterialerne senere indarbejdes i færdigvarer, som eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet.

               3.4.3.   Konklusion

                     (83)

                     Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at GOE's overvågningssystem for afgiftsgodtgørelser ikke blev anvendt effektivt og ikke kunne betegnes som effektivt af alle de årsager, der er forklaret i det foregående afsnit og sammenfattet i betragtning 73. Som forklaret i betragtning 68 og 70 viste undersøgelsen faktisk, at GOE ikke engang havde oprettet en myndighed med ansvar for administration og håndhævelse af skatteforpligtelser for enheder beliggende i zonen, herunder told og moms på importerede materialer.

                     (84)

                     Endvidere fastslog Kommissionen, at den såkaldte afgiftsgodtgørelsesordning for råmaterialer, der anvendes i eksporterede færdigvarer, har ført til, at der gives afkald på indtægter, som udgør et udligningsberettiget subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), for så vidt den resulterer i godtgørelse af importafgifter i et omfang, der overstiger afgifter, der oprindeligt opkrævedes på de importerede råmaterialer, for hvilke der kræves godtgørelse. GOE fremlagde heller ikke en yderligere undersøgelse af de omhandlede transaktioner.

                     (85)

                     Disse for store eftergivelser er også specifikke, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet de ikke finder almindelig anvendelse i Egypten og kun gælder for virksomheder, som er beliggende i SCZonen.

                     (86)

                     Endvidere udgør den faktiske momsfritagelse i forbindelse med importerede materialer et finansielt bidrag i form af indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), idet berettigede virksomheder fritages for moms, som ellers ville forfalde til betaling. Den medfører også en fordel for de modtagende virksomheder, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. Ordningen er specifik, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), idet lovgivningen begrænser momsfritagelsen til kun at omfatte virksomheder, som er beliggende i SCZonen.

               3.4.4.   Beregning af subsidiebeløbet

                     (87)

                     Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet ud fra den fordel, som modtageren havde opnået, og som blev konstateret i undersøgelsesperioden.

                     (88)

                     For så vidt angår importafgifterne anses den fordel, som modtageren har opnået, for at være forskellen mellem det importafgiftsbeløb, der skulle betales i undersøgelsesperioden, og det faktiske importafgiftsbeløb, der blev betalt i undersøgelsesperioden.

                     (89)

                     For at fastsætte det skyldige importafgiftsbeløb anså Kommissionen den gennemsnitlige forbrugskoefficient for alle typer færdigvarer for at være den samme, eftersom de alle tilhører den samme generelle varekategori. Kommissionen baserede forbrugskoefficienten på den eksporterende producents registre. Derefter fastsatte den for det første den mængde materialer, der blev importeret i undersøgelsesperioden. For det andet beregnede den forholdet mellem hjemmemarkedssalget og Jushi Egypts samlede salg. For det tredje anvendte Kommissionen dette forholdstal for hjemmemarkedssalget på den samlede mængde importerede materialer og fastsatte mængden af importerede materialer, for hvilke der skulle betales importafgifter.

                     (90)

                     Endelig beregnede Kommissionen for at fastsætte den beløbsmæssige størrelse af fordelen det importafgiftsbeløb, der skulle betales for de mængder materiale, der blev anvendt til fremstilling af de varer, der blev solgt på hjemmemarkedet.

                     (91)

                     For så vidt angår de indtægter, som der gives afkald på, i form af en faktisk momsfritagelse, blev fordelen beregnet ved at tage det fulde momsbeløb, der normalt skulle betales, men som ikke blev betalt i undersøgelsesperioden, ved køb af importerede råmaterialer.

                     (92)

                     Det subsidiebeløb, der blev fastsat foreløbigt for denne type subsidier i undersøgelsesperioden for de eksporterende producenter, var på 7,42 %.

               3.5.   Indkomstskat

                     (93)

                     Retsgrundlaget for denne ordning er:

                                 —

                                 Loven om indkomstskat, vedtaget ved lov nr. 91 af 2005, og

                                 —

                                 investeringsministeriets bekendtgørelse nr. 16 af 2017 om tilføjelse af et tillæg (A) vedrørende følgerne af valutaomregning med titlen »The effects of changes in currencies exchange rates« til den egyptiske regnskabsstandard nr. 13.

               3.5.1.   Analyse

                     (94)

                     Jushi Egypt skal betale den normale egyptiske indkomstskat på 22,5 %.

                     (95)

                     I 2016 besluttede den egyptiske regering at ændre den faste valutakurs for det egyptiske pund (»EGP«) til en flydende valutakurs baseret på en henstilling fra Den Internationale Valutafond. Det egyptiske pund tabte derfor omkring halvdelen af sin værdi i forhold til andre større valutaer såsom USD og EUR inden for en måned. For at imødegå dette pludselige valutakursudsving udstedte GOE en særlig regnskabsstandard samt en særlig skatteregel om behandling af valutakursforskelle. Som følge heraf fik selskaber i større omfang mulighed for at trække valutakursforskelle som følge af devalueringen af EGP fra deres skattepligtige indkomst.

                     (96)

                     Selv om denne lovgivning fandt generel anvendelse på alle selskaber i Egypten og havde til formål at kompensere for de negative virkninger af devalueringen af den egyptiske valuta, skabte den en væsentlig faktisk fordel for et begrænset antal virksomheder i Egypten, dvs. virksomheder, der eksporterer og næsten udelukkende driver forretning i udenlandsk valuta, f.eks. USD eller EUR. Denne særlige kategori af virksomheder har ikke haft noget faktisk tab som følge af devalueringen af EGP, men kunne drage fordel af den særlige regnskabsstandard, der blev udstedt af GOE til skatteformål. Som følge heraf forekommer virksomheder, der driver forretning i udenlandsk valuta, at være tabsgivende i skattemæssig henseende, selv om deres økonomiske situation kan udvise et sundt resultat. De egyptiske virksomheder, der driver forretning i EGP, har derimod lidt et faktisk tab, som har haft reel indvirkning på deres forretninger, og det var netop dette problem, som skulle løses ved hjælp af den særlige skatteregel, som GOE udstedte.

                     (97)

                     Jushi Egypt drog i uforholdsmæssig grad fordel af denne foranstaltning, idet undersøgelsen viste, at Jushi Egypt næsten udelukkende driver forretning i USD eller EUR og næsten ikke har transaktioner i egyptiske pund. Virksomheden er faktisk næsten udelukkende eksportorienteret, den importerer næsten hele sit udstyr, har sine lån i udenlandsk valuta og betaler en væsentlig del af sine materialer i udenlandsk valuta. Som følge heraf er de tab, som Jushi Egypt har registreret som følge af devalueringen af EGP, navnlig på grund af de betydelige lån i udenlandsk valuta, faktisk ikke reelle og anvendes kun i skattemæssig henseende til at nedsætte den skattepligtige indkomst.

                     (98)

                     Desuden skulle fradraget være en midlertidig foranstaltning og kun gælde for transaktioner, der var påvirket på tidspunktet for devalueringen. I undersøgelsesperioden trak Jushi Egypt dog stadig betydelige beløb fra i sin skattepligtige indkomst under realiserede og ikke-realiserede valutakursforskelle. Som følge heraf var virksomheden tabsgivende ifølge selvangivelsen, selv om virksomhedens årsregnskab udviste en sund og bæredygtig fortjeneste.

               3.5.2.   Konklusion

                     (99)

                     På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at disse skattefordele dels udgør indtægter, som GOE giver afkald på, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dels gav en fordel, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2.

                     (100)

                     Desuden er de rent faktisk specifikke for den eksporterende producent Jushi Egypt, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra c), og anvendes overvejende af en begrænset gruppe virksomheder, der næsten udelukkende opererer i udenlandsk valuta.

               3.5.3.   Beregning af subsidiebeløbet

                     (101)

                     Fordelen for Jushi Egypt blev fastsat på grundlag af oplysningerne i selvangivelsen fra 2018. Først beregnede Kommissionen det beløb, der blev trukket fra den skattepligtige indkomst i henhold til de bestemmelser, der er omhandlet i afsnit 3.5.1. Derefter blev der med den almindeligt gældende skatteprocent beregnet 22,5 % af dette fratrukne beløb. Endelig blev dette beløb udtrykt i procent af Jushi Egypts samlede omsætning i undersøgelsesperioden.

                     (102)

                     De subsidiebeløb, der blev konstateret under denne direkte skatteordning, beløb sig til 1,68 % for Jushi Egypt.

               3.6.   Andre ordninger

                     (103)

                     For så vidt angår alle de andre ordninger, der er omhandlet betragtning 43, fortsætter Kommissionen sin undersøgelse, bl.a. i betragtning af de ændringer af indledningsmeddelelsen, der er omhandlet i betragtning 18.

               3.7.   Konklusion vedrørende subsidiering

                     (104)

                     Kommissionen beregnede det udligningsberettigede subsidiebeløb for den eksporterende producent i henhold til grundforordningens bestemmelser ved at undersøge hvert enkelt subsidie eller subsidieprogram og lagde disse tal sammen med henblik på at beregne et samlet subsidiebeløb for den eksporterende producent i undersøgelsesperioden. Med henblik på at beregne nedenstående samlede subsidiering beregnede Kommissionen først den procentvise subsidiering, nemlig subsidiebeløbet som en procentdel af virksomhedens samlede omsætning. Denne procentsats blev derefter anvendt til at beregne det subsidie, der blev ydet til eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. Derefter blev subsidiebeløbet pr. ton af den pågældende vare, som blev eksporteret til Unionen i undersøgelsesperioden, beregnet, og nedenstående margener blev beregnet som en procentdel af cif-værdien (omkostninger, forsikring og fragt) af samme eksport pr. ton.

                     (105)

                     I betragtning af den fuldstændige samarbejdsvilje hos de egyptiske eksporterende producenter blev beløbet for »alle andre virksomheder« foreløbigt fastsat til niveauet for den eneste egyptiske eksporterende producent.

                        Tabel 1

                        Foreløbigt fastsatte subsidiesatser

                                 Virksomhed

                                 Foreløbigt fastsat subsidiesats

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Alle andre virksomheder

                                 8,7 %

               4.   SKADE

         4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

                     (106)

                     I undersøgelsesperioden fremstillede 7 EU-producenter samme vare. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 9, stk. 1.

                     (107)

                     Som anført i betragtning 31 og 32 udtog Kommissionen en stikprøve af EU-producenterne. Stikprøven omfattede tre EU-producenter, som tegnede sig for 68 % af den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden.

                     (108)

                     Kommissionen fastsatte den samlede EU-produktion af GFR i undersøgelsesperioden til omkring 695 000 ton ud fra oplysninger indsamlet af klageren og efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen.

                        Tabel 2

                        EU-produktion

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Den samlede EU-produktion (ton)

                                 701 611

                                 694 178

                                 693 123

                                 695 324

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    Kilde: Klageren.

                     (109)

                     Den samlede EU-produktion forblev stabil mellem 2016 og udgangen af undersøgelsesperioden og udviste en meget begrænset faldende tendens.

               4.2.   EU-forbrug

                     (110)

                     Kommissionen fastsatte EU-forbruget af GFR ved at lægge importen af GFR til Unionen til EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet.

                     (111)

                     EU-forbruget udviklede sig således:

                        Tabel 3

                        EU-forbruget

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Samlet EU-forbrug (ton)

                                 978 454

                                 1 045 331

                                 1 058 263

                                 1 027 982

                                    Indeks

                                    100

                                    107

                                    108

                                    105

                                    Kilde: Klageren, Surveillance 2-databasen.

                     (112)

                     EU-forbruget af GFR steg fra begyndelsen til udgangen af den betragtede periode med 5 %, men tendensen fra år til år viser, at forbruget varierede lidt i hele perioden.

               4.3.   Import fra det pågældende land

         4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

                     (113)

                     Kommissionen fastsatte mængden for importen og markedsandelen herfor på grundlag af Surveillance 2-databasen (13).

                     (114)

                     Importen af GFR til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger:

                        Tabel 4

                        Importmængde og markedsandel

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Importmængde fra Egypten (ton)

                                 50 529

                                 95 865

                                 146 304

                                 144 169

                                    Indeks

                                    100

                                    190

                                    290

                                    285

                                 Markedsandel (%)

                                 5

                                 9

                                 14

                                 14

                                    Kilde: Surveillance 2-databasen.

                     (115)

                     Importen af GFR fra Egypten steg hurtigt fra 2016 til 2018 og blev næsten tredoblet. Markedsandelen for denne import blev i forbindelse med en stigning i forbruget på 5 % derfor også tredoblet.

               4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

                     (116)

                     Udviklingen i de gennemsnitlige importpriser i den betragtede periode var som følger:

                        Tabel 5

                        Importpris

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Priser på importen fra Egypten (EUR pr. ton)

                                 993

                                 918

                                 898

                                 904

                                    Indeks

                                    100

                                    92

                                    90

                                    91

                                    Kilde: Surveillance 2-databasen.

                     (117)

                     Udviklingen i importpriserne fra Egypten var klart faldende i den betragtede periode. I UP var der en forskel på omkring 20 % mellem disse importpriser og EU-salgspriserne (tabel 9).

                     (118)

                     Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

                                 1)

                                 de vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra den egyptiske producent ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter import, og

                                 2)

                                 de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet.

                     (119)

                     Kommissionen foretog prissammenligninger for hver enkelt varetype for transaktioner i samme handelsled, med passende justeringer, hvis det var nødvendigt, og fratrukket nedslag og rabatter.

                     (120)

                     Hvis salget fra den egyptiske producent til den første uafhængige kunde på EU-markedet foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet salgsvirksomhed med hjemsted i EU, blev prisen for importen fastsat på cif-basis, men der blev foretaget en justering af denne pris for at tage hensyn til den forretningsmæssigt forbundne importørs SA&G-omkostninger og fortjeneste.

                     (121)

                     Sammenligningen pr. varetype var mulig på grund af anvendelsen af et fælles varekontrolnummer (»PCN«) til at beskrive de typer af GFR, der eksporteres til EU fra Egypten, og som også blev solgt af EU-producenterne i stikprøven.

                     (122)

                     Beregningen viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen for importen fra Jushi Egypt på EU-markedet på 16 %.

                     (123)

                     Derfor fastslog Kommissionen foreløbigt, at priserne på importen fra Egypten i væsentlig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser.

               4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

         4.4.1.   Generelle bemærkninger

                     (124)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af den subsidierede import for EU-erhvervsgrenen en evaluering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

                     (125)

                     Som nævnt i betragtning 17 til 20 blev der foretaget stikprøveudtagning i forbindelse med fastlæggelsen skade og den negative indvirkning på EU-erhvervsgrenens salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste.

                     (126)

                     Med henblik på fastlæggelsen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra data i spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven og ud fra oplysningerne fra klageren. De mikroøkonomiske indikatorer var baseret på data fra spørgeskemabesvarelserne fra producenterne i stikprøven.

                     (127)

                     Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

                     (128)

                     De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, subsidieringens omfang og genrejsning efter tidligere subsidiering eller dumping.

                     (129)

                     De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, lønomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

               4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

         4.4.2.1.   Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                     (130)

                     Den samlede EU-produktionskapacitet og -kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 6

                        Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Produktionskapacitet (ton)

                                 759 107

                                 760 104

                                 753 688

                                 751 098

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    99

                                    99

                                 Kapacitetsudnyttelse (%)

                                 92

                                 91

                                 92

                                 93

                                    Kilde: Klageren.

                     (131)

                     Produktionskapaciteten forblev stabil i den betragtede periode. Dette skyldes, at kapaciteten primært er baseret på det antal ovne, der leverer til produktionslinjerne, og at en forøgelse af kapaciteten er meget kapitalintensiv.

                     (132)

                     EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse forblev også høj og stabil i den betragtede periode. Når en ovn er i drift, er det økonomisk nødvendigt at holde ovnen tændt uden pause.

               4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

                     (133)

                     EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

                        Tabel 7

                        Salgsmængde og markedsandel

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Salgsmængde på EU-markedet (ton)

                                 622 504

                                 651 082

                                 609 902

                                 594 097

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    98

                                    95

                                 Markedsandel (%)

                                 64

                                 62

                                 58

                                 58

                                    Kilde: Klageren, import- og eksportstatistikker.

                     (134)

                     EU-erhvervsgrenens salg steg i absolutte tal mellem 2016 og 2017, men faldt så igen med 5 procentpoint mellem 2016 og udgangen af UP. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt i løbet af hele den betragtede periode fra 64 % til 58 %. Dette fald skal ses i lyset af en stigning i EU-forbruget på 5 % og stigende import fra Egypten til lavere og faldende priser.

               4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

                     (135)

                     Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 8

                        Beskæftigelse og produktivitet

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Antal ansatte

                                 3 620

                                 3 636

                                 3 661

                                 3 686

                                    Indeks

                                    100

                                    100

                                    101

                                    102

                                 Produktivitet (ton/ansat)

                                 194

                                 191

                                 189

                                 189

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    98

                                    97

                                    Kilde: Klageren.

                     (136)

                     Både EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet forblev stabil i hele den betragtede periode.

               4.4.2.4.   De udligningsberettigede subsidiers størrelse og genrejsningen efter tidligere subsidiering eller dumping

                     (137)

                     Da Kommissionen stadig er i færd med at undersøge nogle af subsidieordningerne, er det på nuværende tidspunkt ikke muligt at fastlægge subsidieringens nøjagtige omfang. På grundlag af subsidieringens omfang for visse ordninger, der allerede er beskrevet ovenfor, og den konstaterede foreløbige subsidiemargen kan subsidieringen ikke anses for at være ubetydelig.

                     (138)

                     Selv om der ikke tidligere har været tale om subsidiering eller dumping fra Egyptens side, er den eneste eksporterende producent fra Egypten en del af en virksomhed, der allerede har vist sig at udøve dumping (og modtage subsidier) i et andet land (Kina). Faktisk meddelte Jushi Group, at den ville opføre en fabrik i Egypten for at fremstille GFR og sælge den til EU-markedet for at undgå at betale den antidumping- og udligningstold, der opkræves af gruppens eksport af GFR fra Kina til EU. Da anlægget var taget i brug, begyndte import fra Egypten til lave priser at komme ind på EU-markedet, jf. ovennævnte oplysninger, og denne import steg hurtigt i den betragtede periode

                     (139)

                     Det forventes således, at Jushi Egypt udøver og vil udøve samme praksis som Jushi Group i Kina.

               4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

         4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

                     (140)

                     De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

                        Tabel 9

                        Salgspriser i Unionen

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen — hele markedet (EUR/ton)

                                 1 167

                                 1 123

                                 1 139

                                 1 136

                                    Indeks

                                    100

                                    96

                                    98

                                    97

                                 Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

                                 1 035

                                 1 027

                                 1 086

                                 1 107

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    105

                                    107

                                    Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

                     (141)

                     Den vejede gennemsnitlige enhedssalgspris hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt i den betragtede periode med 3 %.

                     (142)

                     Enhedsproduktionsomkostningerne for EU-producenterne i stikprøven steg dog med 7 % i den betragtede periode. Det er derfor klart, at priserne ikke kunne hæves, således at de svarede til stigningerne i produktionsomkostningerne.

               4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

                     (143)

                     De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

                        Tabel 10

                        Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

                                 55 351

                                 56 722

                                 57 703

                                 57 585

                                    Indeks

                                    100

                                    102

                                    104

                                    104

                                    Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

                     (144)

                     De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg gradvist i den betragtede periode.

               4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

                     (145)

                     Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

                        Tabel 11

                        Lagre

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Slutlagre (ton)

                                 80 078

                                 63 974

                                 86 975

                                 95 397

                                    Indeks

                                    100

                                    80

                                    109

                                    119

                                    Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

                     (146)

                     Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven steg i den betragtede periode og toppede i UP.

               4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at rejse kapital

                     (147)

                     Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de stikprøveudtagne EU-producenter udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 12

                        Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

                                 12,6

                                 10

                                 7,4

                                 5,2

                                 Likviditet (EUR)

                                 99 824 451

                                 99 239 696

                                 24 615 552

                                 44 541 758

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    55

                                    45

                                 Investeringer (EUR)

                                 17 532 291

                                 34 598 499

                                 52 191 829

                                 42 018 578

                                    Indeks

                                    100

                                    197

                                    298

                                    240

                                 Investeringsafkast (%)

                                 18

                                 15

                                 10

                                 7

                                    Kilde: De stikprøveudtagne EU-producenter.

                     (148)

                     Kommissionen beregnede rentabiliteten hos de tre EU-producenter i stikprøven som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af dette salg. Rentabiliteten er baseret på omkostninger i forbindelse med solgte varer.

                     (149)

                     Rentabiliteten faldt betydeligt i den betragtede periode, dvs. med 7 procentpoint eller mere end halvdelen.

                     (150)

                     Trods lave fortjenstniveauer genererede EU-erhvervsgrenen en positiv likviditet fra driften i hele den betragtede periode.

                     (151)

                     EU-erhvervsgrenen fortsatte med at investere i hele den betragtede periode. Investeringerne steg i den betragtede periode, hvilket er at forvente, da GFR-erhvervsgrenen har brug for konstante investeringer til at genopbygge ovnene.

                     (152)

                     Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var lavt, men positivt, da erhvervsgrenen var rentabel.

                     (153)

                     EU-erhvervsgrenens økonomiske præstation i form af fortjeneste i undersøgelsesperioden begrænsede dog dens evne til at rejse kapital.

               4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

                     (154)

                     Den betragtede periode viser hurtigt stigende mængder af GFR importeret fra Egypten, med en tredobling af mængderne i den betragtede periode. Dette bør ses i sammenhæng med et stigende EU-forbrug og medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen.

                     (155)

                     Dette fald i markedsandelen, samtidig med at EU-forbruget stiger, er et klart tegn på væsentlig skade. Med et stigende EU-forbrug kunne EU-erhvervsgrenen forventes at være i stand til at bevare sin markedsandel og øge salgsmængderne.

                     (156)

                     Produktionsmængden forblev stabil, mens salgsmængden og salgspriserne faldt. EU-erhvervsgrenen kunne ikke reagere på omkostningsstigninger med prisstigninger, og derfor faldt fortjenesten fra 12 % i 2016 til 5 % i undersøgelsesperioden, samtidig med at omkostningerne steg.

                     (157)

                     Kommissionen bemærker navnlig, at EU-erhvervsgrenen led under et klart pristryk i den betragtede periode, idet den egyptiske import fandt sted til lave priser og steg dramatisk udtrykt i mængder. Uden en sådan import forventer Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen vil kunne vælte omkostningsstigningerne over på deres kunder.

                     (158)

                     Pristrykket kunne også observeres på grundlag af udviklingen i EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger set i forhold til dens enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU og importprisen på GFR fra Egypten.

                     (159)

                     Kommissionen bemærkede for eksempel, at fra 2016 til 2017 faldt EU-producenternes omkostninger med 1 %, men salgsprisen i Unionen faldt med 4 % for at kunne konkurrere med den faldende importpris fra Egypten (som faldt med 8 %).

                     (160)

                     Mellem 2017 og 2018 steg EU-producenternes omkostninger med 6 %, men deres salgspriser kunne kun stige med 2 %, da importprisen fra Egypten blev ved med at falde.

                     (161)

                     Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden.

               5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

         5.1.   Virkningerne af den subsidierede import

                     (162)

                     Kommissionen konkluderede foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden på grund af det store fald i fortjenesten og faldet i markedsandel. Denne negative udvikling fandt sted i forbindelse med en kraftig stigning i importen fra Egypten til stadigt faldende priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser og medførte et yderligere pristryk.

                     (163)

                     Desuden noterer Kommissionen sig dokumentationen for, at anlægget i Egypten blev åbnet af Jushi China med det udtrykkelige formål at sælge GFR til EU-markedet uden at skulle betale de gældende afgifter for import direkte fra Kina.

                     (164)

                     Kommissionen var derfor af den opfattelse, at den subsidierede import af egyptisk GFR forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

               5.2.   Andre kendte faktorer

                     (165)

                     Kommissionen undersøgte også, om andre kendte faktorer enkeltvis eller samlet er i stand til at svække den foreløbigt konstaterede årsagssammenhæng mellem den subsidierede import og forekomsten af skade, således at en sådan sammenhæng ikke længere ville være reel og væsentlig.

               5.2.1.   Import fra tredjelande

                     (166)

                     Ud over importen fra Egypten havde kun importen fra tre andre lande, nemlig Malaysia, Kina og Norge, en betydelig markedsandel i undersøgelsesperioden. Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 13

                        Import fra tredjelande

                                 Land

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Malaysia

                                 Mængde (ton)

                                 98 446

                                 111 373

                                 114 325

                                 102 896

                                    Indeks

                                    100

                                    113

                                    116

                                    105

                                 Markedsandel (%)

                                 10

                                 11

                                 11

                                 10

                                 Gennemsnitspris

                                 930

                                 941

                                 986

                                 976

                                 Kina

                                 Mængde (ton)

                                 79 374

                                 58 456

                                 50 177

                                 49 034

                                    Indeks

                                    100

                                    74

                                    63

                                    62

                                 Markedsandel (%)

                                 8

                                 6

                                 5

                                 5

                                 Gennemsnitspris

                                 1 068

                                 1 058

                                 1 022

                                 1 030

                                 Norge

                                 Mængde (ton)

                                 41 362

                                 43 006

                                 44 289

                                 44 160

                                    Indeks

                                    100

                                    104

                                    107

                                    107

                                 Markedsandel (%)

                                 4

                                 4

                                 4

                                 4

                                 Gennemsnitspris

                                 1 156

                                 1 126

                                 1 101

                                 1 094

                                 Alle andre lande

                                 Mængde (ton)

                                 86 240

                                 85 548

                                 93 266

                                 93 626

                                    Indeks

                                    100

                                    99

                                    108

                                    109

                                 Markedsandel (%)

                                 9

                                 8

                                 9

                                 9

                                 Gennemsnitspris

                                 1 199

                                 1 148

                                 1 104

                                 1 130

                                    Kilde: Surveillance 2-databasen.

                     (167)

                     Importen fra Kina er allerede omfattet af både antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, og markedsandelen for denne import er faldende, idet importørerne flytter fra GFR med oprindelse i Kina til GFR med oprindelse i Egypten, men dog stadig fra Jushi Group.

                     (168)

                     Importen fra Malaysia havde en stabil markedsandel i hele den betragtede periode. Der findes kun ét anlæg i Malaysia, og det ejes af den japanske gruppe NEG, som også ejer anlæg i Unionen. Fra dette anlæg eksporteres der kun afhuggede tråde til EU. Kommissionen sammenlignede prisen på afhuggede tråde fra Malaysia med priserne på afhuggede tråde i Unionen og konstaterede, at de malaysiske priser tilsyneladende ikke underbød EU-erhvervsgrenens.

                     (169)

                     Importen fra Norge havde en lav og stabil markedsandel på 4 % i den betragtede periode og indførtes i Unionen til en høj pris.

                     (170)

                     Importen fra andre lande nåede tilsammen op på en markedsandel på 9 %, som var stabil i hele den betragtede periode. Ingen af disse andre lande kunne derfor have haft en betydelig indflydelse på EU-erhvervsgrenens resultater.

                     (171)

                     På grundlag af ovenstående analyse konkluderede Kommissionen, at importen fra andre lande ikke havde nogen indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden. Der er navnlig ingen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens dårligere resultater og andre forsyningskilders stabile markedsandele.

               5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

                     (172)

                     Klageren fremsendte følgende eksportoplysninger til Kommissionen:

                        Tabel 14

                        EU-erhvervsgrenens eksportresultater

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 UP

                                 Eksportmængde (ton)

                                 49 370

                                 44 660

                                 38 704

                                 46 119

                                    Indeks

                                    100

                                    90

                                    78

                                    93

                                 Eksportsalg i procent af EU-salget

                                 8

                                 7

                                 6

                                 8

                                    Kilde: Klageren.

                     (173)

                     EU-erhvervsgrenens eksportmængde var begrænset og forblev stabil i den betragtede periode. Den oversteg ikke 8 % af dens salg på noget tidspunkt i den betragtede periode, jf. ovenstående tabel.

                     (174)

                     I betragtning af eksportsalgets begrænsede andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg og den kendsgerning, at salget stort set var stabilt i den betragtede periode, kunne det konstateres, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke har bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

               5.3.   Konklusion

                     (175)

                     Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at den subsidierede import af GFR fra Egypten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

                     (176)

                     Kommissionen identificerede og vurderede andre faktorer, som potentielt kunne have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, såsom importen fra andre tredjelande og EU-erhvervsgrenens eksportresultater. Det blev imidlertid konstateret, at disse andre faktorer ikke havde haft nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hverken enkeltvis eller samlet.

               6.   UNIONENS INTERESSER

                     (177)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage udligningsforanstaltninger svarende til det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb i dette tilfælde trods konstateringen af skadevoldende subsidiering. Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en analyse af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes.

                     (178)

                     GFR er et vigtigt materiale og anvendes til mange formål i Den Europæiske Union.

                     (179)

                     Den anvendes hovedsagelig som råmateriale til at forstærke termoplastiske og termohærdende harpikser i kompositindustrien. GFR tegner sig for mellem 10 % og 60 % af omkostningerne til fremstilling af termoplastiske og termohærdende harpikser, afhængigt af den pågældende færdigvare. Disse anvendes derefter af EU-aftagerindustrien til en bred vifte af formål. EU-erhvervsgrenen fremlagde markedsoplysninger, der viser, at omkring halvdelen af dens salg går til fremstilling af termoplast.

                     (180)

                     GFR anvendes også som det vigtigste råmateriale til fremstilling af stof af glasfiber (»GFF«). Den tegner sig for en betydelig omkostning til råmaterialer ved fremstilling af GFF, på op til 70 %. Kommissionen bemærker, at der pågår antidumping- og antisubsidieundersøgelser vedrørende importen af GFF med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Egypten (14). Der er endnu ikke truffet foranstaltninger i disse sager.

                     (181)

                     Markedsanalyser fra EU-erhvervsgrenen viste, at op til 20 % af den GFR, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, går til fremstilling af GFF. Dens markedsanalyser viste imidlertid også, at en større procentdel af hele den kinesiske import og også importen fra andre lande anvendes til fremstilling af GFF.

                     (182)

                     Med henblik på at vurdere Unionens interesser analyserede Kommissionen dels EU-erhvervsgrenens stilling, idet erhvervsgrenen kører med en meget høj kapacitetsudnyttelse og dermed ikke på kort sigt vil kunne reagere på kraftige markedssignaler, dels andre mulige forsyningskilder, der ikke berøres af de gældende foranstaltninger. Denne analyse er beskrevet nærmere i betragtning 154, 170 og 176.

               6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

                     (183)

                     Kommissionen har konstateret, at EU-erhvervsgrenen lider væsentlig skade, og at denne skade er forårsaget af importen af GFR fra Egypten.

                     (184)

                     Kommissionen bemærker, at erhvervsgrenen kører med meget høje kapacitetsudnyttelsesgrader, hvilket begrænser muligheden for at øge udbuddet yderligere, men indførelsen af foranstaltninger mod Egypten burde give erhvervsgrenen mulighed for at installere den yderligere kapacitet, der er nødvendig for at kunne forsyne EU-markedet.

                     (185)

                     Som Kommissionen konstaterede i den tidligere undersøgelse af importen af GFR fra Kina, giver indførelsen af foranstaltninger over for illoyal import erhvervsgrenen mulighed for at investere i kapacitetsforøgelser (15).

                     (186)

                     I betragtning af at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, og at denne væsentlige skade er forårsaget af subsidieret import fra Egypten, konkluderede Kommissionen derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.

               6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

                     (187)

                     De importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var imod indførelsen af foranstaltninger, da det vil indebære en begrænsning af de kilder til GFR, der kommer ind på markedet. De gjorde også opmærksom på problemet med certificering af nye kilder til GFR og problemets kompleksitet, idet nogle af deres kunder stadig insisterer på import fra Kina — med told — da den pågældende virksomhed er certificeret af deres kunder.

                     (188)

                     Kommissionen bemærkede, at importørerne fortsatte med at importere fra Kina, selv med den gældende told, der er højere end de afgifter, der skal pålægges egyptiske kilder. Derfor vil told på import af GFR fra Egypten ikke nødvendigvis standse importen til Unionen.

                     (189)

                     Certificering af kilder til GFR er klart et problem for nogle brugere af GFR, men i mange sektorer er certificering ikke et problem, og der, hvor det er nødvendigt, kan vi se, at importen fortsætter med betaling af told. Indførelsen af told på certificeret import vil naturligvis øge deres omkostninger, men der er ingen dokumentation for, at denne stigning ikke kan væltes over på den endelige kunde, som selv har anmodet om denne særlige GFR fra den pågældende leverandør.

                     (190)

                     Kommissionen aflagde besøg hos to importører af GFR, der importerede fra forskellige kilder i hele verden og derefter videresolgte varen uden forarbejdning. Hos den ene importør tegnede GFR sig for en meget lille del af dennes forretninger (mindre end 1 %), og derfor ville told på import fra Egypten få ubetydelige konsekvenser for importørens resultater.

                     (191)

                     Hos den anden importør tegnede GFR sig for en større del af dennes forretninger med meget lave fortjenstmargener. Hos denne importør ville en eventuel prisstigning, på grund af de meget lave fortjenstmargener, derfor føre til tab, hvis prisstigningen ikke kan væltes over på kunderne. Denne importør havde imidlertid været konfronteret med dette problem før, nemlig da Kommissionen indførte en højere told på importen af GFR fra Kina.

                     (192)

                     Kommissionen konkluderede derfor, at indførelsen af told ikke ville være i importørernes interesse, fordi det ville øge deres omkostninger.

               6.3.   Brugernes interesser

                     (193)

                     Flere interesserede parter gav sig til kende og gav udtryk for deres mening om brugernes interesse i at indføre foranstaltninger i forbindelse med denne undersøgelse, og det skete hovedsagelig ved at sende standardskrivelser uden dokumentation for deres påstande.

                     (194)

                     Nogle interesserede parter sendte en standardskrivelse til støtte for foranstaltningerne for at beholde EU-erhvervsgrenen som leverandør, mens andre parter sendte en standardskrivelse, der gik imod foranstaltningerne, for at holde deres omkostninger nede. Ved en analyse af disse standardbreve kunne det konstateres, at de kom fra distributører af GFR i EU eller fra leverandører til EU-erhvervsgrenen.

                     (195)

                     Kommissionen modtog dog bemærkninger fra EU-brugere af GFR, der gav udtryk for deres synspunkter vedrørende undersøgelsen.

                     (196)

                     En enkelt gruppe af brugere, som ønskede at forblive anonym for ikke at risikere negative følger for deres kommercielle forbindelser, afholdt en høring med Kommissionen og gjorde gældende, at foranstaltninger ikke ville være i Unionens interesse.

                     (197)

                     Kommissionen var opmærksom på problemet med certificering af visse former for GFR fremstillet på visse fabrikker, da den aflagde kontrolbesøg hos brugerne, som anførte, at nogle brugere er forpligtet til at anvende en bestemt GFR fra en bestemt fabrik, uanset told.

                     (198)

                     Hvis der indføres foranstaltninger over for GFR fra Egypten, og brugerne er forpligtet til at anvende GFR fra Egypten i den videre fremstilling, så vil de opleve en omkostningsforøgelse, som de muligvis ikke vil kunne vælte over på deres kunder.

                     (199)

                     Gruppen af anonyme brugere anførte, at glasfibre er en vigtig bestanddel af kritisk betydning for kvaliteten, og at de nuværende kvalitetsordninger, f.eks. for termoplast til bilindustrien, vil kræve en proces for fornyet godkendelse, hvis brugeren skifter leverandør.

                     (200)

                     Samme gruppe anførte også, at selv om brugere har forskellige leverandører, vil de stadig anvende en bestemt leverandør til en bestemt sammensætning.

                     (201)

                     For så vidt angår de brugere, der fremstiller andre former for termoplast, er deres kunder mindre følsomme over for råmaterialets oprindelse, da GFR blandes med harpiks og yder forstærkning til termoplasten i stedet for at forblive forholdsvis uforandret, som det er tilfældet ved fremstilling af GFF.

                     (202)

                     Selv om GFR tegner sig for op til 60 % af produktionsomkostningerne, findes der andre kilder til GFR uden foranstaltninger, som er umiddelbart tilgængelige, nemlig Malaysia og Norge. I betragtning af den prisstigning, som foranstaltningerne ville medføre, var den kontrollerede bruger imidlertid imod indførelsen af foranstaltninger. Alle brugere af termoplast, som gav deres mening til kende, var imod indførelsen af foranstaltninger.

                     (203)

                     De brugere, der fremstiller stoffer af glasfibre, befinder sig i en helt anden situation, da GFR er råmaterialet til fremstilling af GFF. Kommissionen aflagde besøg hos en enkelt producent og bruger af GFR, der anmodede om at forblive anonym i forbindelse med denne undersøgelse. De modsatte sig foranstaltninger, for da der blev indført told på GFR fra Kina, steg priserne på råmaterialer med 10 %, og de kunne ikke vælte denne prisstigning over på deres kunder.

                     (204)

                     Fire producenter af GFF, som gav deres mening til kende, var imod indførelsen af foranstaltninger. Kommissionen bemærker dog, at en af de stikprøveudtagne EU-producenter af GFR, Owens Corning, er en integreret producent, som også fremstiller GFF i Unionen. Denne gruppe går ind for foranstaltninger over for importen af både GFR og GFF fra Egypten.

                     (205)

                     Kommissionen modtog dog også bemærkninger fra yderligere to producenter af GFF, som gik ind for foranstaltninger over for GFR fra Egypten for at beskytte hele værdikæden i Europa og også tilskynde FoU.

                     (206)

                     Konklusionen for brugerne er, at da GFR er det vigtigste råmateriale i deres færdigvare, vil foranstaltninger ikke være i deres interesse, da foranstaltningerne vil øge brugernes omkostninger. Foranstaltninger vil dog være i integrerede gruppers interesse, idet de anvender GFR, som de selv har produceret.

                     (207)

                     I betragtning af de alternative kilder til disponible forsyninger, som ikke er omfattet af foranstaltninger, og det forhold, at en enkelt integreret bruger gik ind for foranstaltninger, samt at der ikke foreligger dokumentation, som klart viser, at yderligere omkostninger som følge af foranstaltninger over for import fra Egypten ikke kan absorberes af brugerne, konkluderede Kommissionen, at de negative virkninger for brugerne alt i alt ikke klart viser, at det ikke er i Unionens interesse at anvende foranstaltninger.

               6.4.   Handelsforvridende virkninger af subsidier/genskabelse af effektiv konkurrence

                     (208)

                     I henhold til grundforordningens artikel 31, stk. 1, blev der taget særligt hensyn til behovet for at bringe den fordrejning af handelen, som skyldes skadevoldende subsidiering, til ophør og at genskabe en situation med effektiv konkurrence.

                     (209)

                     Undersøgelsen har vist, at Jushi Egypt sælger betydelige mængder af subsidieret GFR til kunstigt lave priser til EU-markedet. Hvis denne situation fortsætter, vil Jushi Egypt bevare sin unfair konkurrencefordel og dermed svække EU-erhvervsgrenens allerede sårbare stilling yderligere. Som følge heraf vil den subsidierede egyptiske import øge sine handelsforvridende virkninger over tid og fortsat forhindre EU-erhvervsgrenen i at opnå lige vilkår.

               6.5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

                     (210)

                     Det er klart i EU-erhvervsgrenens interesse, at der træffes foranstaltninger. Der er en begrænset negativ indvirkning på importører og brugere, navnlig producenterne af GFF, som er den mest sårbare gruppe, i betragtning af den store andel af GFR i deres produktionsomkostninger.

                     (211)

                     Kommissionen bemærker imidlertid, at der findes andre kilder til GFR, som ikke er omfattet af gældende foranstaltninger. Kommissionen noterer sig også EU-erhvervsgrenens omfattende innovation i de senere år, og at EU-producenterne arbejder sammen med deres brugere om at fremstille den vare, de har brug for, efter deres egne særlige forskrifter. En sådan innovation ville være i fare, hvis der fortsat sker skade.

                     (212)

                     Kommissionen noterede sig bemærkningerne vedrørende certificerings- og godkendelsesprocesserne, men indførelsen af foranstaltninger er beregnet på at skabe lige vilkår for alle operatører, og brugerne kan derfor fortsat importere den certificerede eller godkendte GFR fra Egypten ved at betale en rimelig markedspris.

                     (213)

                     På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen foreløbigt, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at indføre udligningsforanstaltninger svarende til det samlede udligningsberettigede subsidiebeløb for importen af GFR med oprindelse i Egypten.

               7.   MIDLERTIDIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER

                     (214)

                     På grundlag af Kommissionens konklusioner vedrørende subsidiering, væsentlig skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 15, stk. 1, bør der indføres en midlertidig udligningstold på importen af GFR med oprindelse i Egypten.

               7.1.   Midlertidige foranstaltninger

                     (215)

                     Der bør indføres midlertidige udligningsforanstaltninger over for importen af GFR med oprindelse i Egypten i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 12, stk. 1, hvori det hedder, at den midlertidige told skal svare til det samlede midlertidigt fastsatte udligningsberettigede subsidiebeløb.

                     (216)

                     På grundlag af ovenstående bør de midlertidige udligningstoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

                        Tabel 15

                        Midlertidig told

                                 Virksomhed

                                 Midlertidig udligningstold

                                 Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                                 8,7 %

                                 Alle andre virksomheder

                                 8,7 %

                     (217)

                     Den individuelle udligningstoldsats for den virksomhed, der er nævnt i denne forordning, blev fastlagt ud fra denne undersøgelses konklusioner. Den afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for den eneste eksporterende producent i forbindelse med denne undersøgelse. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af den nævnte retlige enhed.

                     (218)

                     Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den udtrykkeligt nævnte enhed, bør være omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt den individuelle udligningstoldsats.

                     (219)

                     Virksomheden kan anmode om, at den individuelle udligningstoldsats anvendes, hvis den herefter ændrer sit navn. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (16). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der finder anvendelse på den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               8.   REGISTRERING

                     (220)

                     Som nævnt i betragtning 9 gjorde Kommissionen import af GFR til genstand for registrering i forhåndsfremlæggelsesperioden i henhold til grundforordningens artikel 24, stk. 5a, ved offentliggørelse af forordningen om registrering.

                     (221)

                     I forordningen om registrering blev der kun registreret import i forhåndsfremlæggelsesperioden på tre uger. Registreringen ophører, når nærværende forordning træder i kraft.

                     (222)

                     Der er ikke truffet afgørelse om en eventuel anvendelse af antisubsidieforanstaltninger med tilbagevirkende kraft på dette tidspunkt i sagen. En sådan afgørelse vil blive truffet i den endelige fase.

               9.   OPLYSNINGER I DEN MIDLERTIDIGE FASE

                     (223)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 29a underrettede Kommissionen de interesserede parter om den påtænkte indførelse af midlertidig told. Disse oplysninger blev også offentliggjort på GD TRADE's websted.

                     (224)

                     Interesserede parter fik tre arbejdsdage til at fremsætte bemærkninger til nøjagtigheden af de beregninger, der blev fremlagt specifikt til dem.

                     (225)

                     Kommissionen modtog bemærkninger fra Jushi Egypt. Bemærkningerne vedrørte dog ikke beregningens nøjagtighed. Derfor forbliver den midlertidige udligningstold uændret.

               10.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

                     (226)

                     I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

                     (227)

                     Konklusionerne vedrørende indførelsen af midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1

               1.   Der indføres en midlertidig udligningstold på importen af afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, 7019 31 00 (Taric-kode 7019120022, 7019120025, 7019120026 og 7019120039) og med oprindelse i Egypten.

               2.   Den midlertidige udligningstold, der finder anvendelse på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den vare, der er beskrevet i stk. 1, og som er fremstillet af de virksomheder, der er anført nedenfor, er som følger:

                           Virksomhed

                           Midlertidig udligningstold

                           Taric-tillægskode

                           Jushi Egypt for Fiberglass Industry S.A.E.

                           8,7 %

                           C540

                           Alle andre virksomheder

                           8,7 %

                           C999

               3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

               4.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

            Artikel 2

               1.   Interesserede parter skal indgive deres skriftlige bemærkninger til denne forordning til Kommissionen senest 15 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

               2.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med Kommissionen, skal anmode herom senest fem kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttrædelse.

               3.   Interesserede parter, som ønsker at anmode om en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer, skal anmode herom senest fem kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Høringskonsulenten skal undersøge anmodninger, som indgives efter denne frist, og kan beslutte at imødekomme sådanne anmodninger, hvis det er hensigtsmæssigt.

            Artikel 3

               1.   Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i gennemførelsesforordning (EU) 2020/199.

               2.   Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er importeret til Unionen med henblik på forbrug højst tre uger før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.

            Artikel 4
            Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 5. marts 2020.

                  På Kommissionens vegne

                  Formand

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55.

            (2)  EUT C 192 af 7.6.2019, s. 30.

            (3)  EUT C 151 af 3.5.2019, s. 4.

            (4)  EUT C 48 af 12.2.2020, s. 18.

            (5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2020/199 af 13. februar 2020 om at gøre importen af endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Egypten til genstand for registrering (EUT L 42 af 14.2.2020, s. 10).

            (6)  Virksomhed A anmodede om anonymitet med den begrundelse, at den ville udsætte sig for en betydelig risiko for kommercielle gengældelsesaktioner, hvis den af visse producenter skulle blive anset for at handle på en måde, der strider mod deres interesser.

            (7)  Jf. dekret nr. 35 udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident den 15.2.2003.

            (8)  Dekret nr. 330 af 2015 udstedt af Den Arabiske Republik Egyptens præsident den 19. august 2015 om etablering af Suez Canal Economic Zone.

            (9)  I juli 2016 erstattede Egypten »den almindelige omsætningsafgift« med moms. Selv om der er visse forskelle mellem de to skatteordninger, tillader begge skatteordninger producenter af varer at fratrække den skat, der tidligere er betalt, og derved akkumulerer de kreditter, når den betalte skat overstiger den skat, der opkræves af kunder, navnlig eksportorienterede virksomheder.

            (10)  Artikel 22 i lov nr. 67 af 2016.

            (11)  Størstedelen af de fordringer vedrørende moms/andre indirekte skatter, der blev indberettet i årsberetningerne for 2016-2018, vedrører faktisk udenlandske indkøb under ordningen med GST på 10 %, som var gældende indtil juli 2016.

            (12)  Flere internationale publikationer om skatteanliggender bekræfter, at det er yderst vanskeligt at få godtgjort moms, der er betalt i forvejen, i Egypten (LINK). Ifølge Verdensbankens rapport »Doing Business in Egypt 2020« rangerer Egypten som nr. 156 ud af 190 i skatteanliggender.

            (13)  Database over specifikke varer under »overvågning« eller monitorering, der er importeret til Unionens toldområde, som forvaltes af Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion.

            (14)  Antidumpingprocedure offentliggjort i EUT C 68 af 21.2.2019, s. 29, antisubsidieprocedure offentliggjort i EUT C 167 af 16.5.2019, s. 11.

            (15)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/724 (EUT L 107 af 25.4.2017, s. 4) (betragtning 149).

            (16)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.