title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/262 af 25. februar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina

text:
               26.2.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 50/4

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/262
   af 25. februar 2016
   om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7, stk. 4,
   efter høring af medlemsstaterne, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Indledning

               (1)

               Den 30. maj 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«). Kommissionen indledte undersøgelsen på grundlag af artikel 5 i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2) (»indledningsmeddelelsen«).

               (2)

               Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 16. april 2015 af Ajinomoto Sweeteners Europe SAS (»klageren«). Klageren er den eneste producent af aspartam i Unionen. Klageren udgør således den samlede EU-produktion af aspartam. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

         1.2.   Interesserede parter

               (3)

               I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Derudover underrettede Kommissionen specifikt klageren, de kendte eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder, de kendte importører, brugere, forhandlere og distributører, som Kommissionen vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

               (4)

               De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

               (5)

               I forbindelse med indledningen af undersøgelsen anmodede ingen af de interesserede parter om en høring med Kommissionens tjenestegrene og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         1.3.   Producenter i referencelandet

               (6)

               I indledningsmeddelelsen underrettede Kommissionen de interesserede parter om, at den påtænkte at anvende Japan eller Sydkorea som et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor underrettede Kommissionen også producenter i Japan og Sydkorea om indledningen og opfordrede dem til at deltage. De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         1.4.   Stikprøveudtagning

               (7)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter og importører af den pågældende vare til Unionen i henhold til grundforordningens artikel 17.

         1.4.1.   Stikprøveudtagning af importører

               (8)

               For at afgøre, om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem, bad Kommissionen alle kendte importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

               (9)

               Ingen af de kendte importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede spørgeskemaet i indledningsmeddelelsen med henblik på at udtage en stikprøve. Udtagning af stikprøver blev derfor ikke anvendt i denne undersøgelse.

               (10)

               To distributører — forhandlere, som køber og videresælger aspartam, der udelukkende er fremstillet af EU-producenten — gav sig til kende og indsendte en besvarelse af spørgeskemaet.

         1.4.2.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

               (11)

               For at afgøre om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at finde frem til og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

               (12)

               Seks eksporterende producenter i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre eksporterende producenter på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På dette grundlag udgør de tre stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter eller grupper, som indvilligede i at samarbejde, ca. 90 % af den samlede import af aspartam med oprindelse i Kina. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i det pågældende land hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger.

         1.4.3.   Individuel undersøgelse

               (13)

               Tre samarbejdsvillige, ikke-stikprøveudtagne eksporterende producenter i det pågældende land anmodede om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3, og blev forsynet med anmodningsformularen. Ingen af disse tre eksporterende producenter indsendte dog den udfyldte ansøgningsformular inden for tidsfristen. Kommissionen betragter derfor de tre ikke-stikprøveudtagne eksporterende producenters anmodning om en individuel undersøgelse som værende ugyldige.

         1.5.   Ansøgningsformularer til markedsøkonomisk behandling

               (14)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), sendte Kommissionen ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling til de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, som ønskede at anmode om en individuel dumpingmargen. To af de seks samarbejdsvillige eksporterende producenter indsendte et udfyldt ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling, men én af dem trak efterfølgende sin anmodning tilbage.

         1.6.   Besvarelser af spørgeskemaet

               (15)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-producenten, de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, en producent i Japan, der blev valgt som referenceland, jf. betragtning (45), de kendte brugere og de to distributører, der gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen.

               (16)

               Kommissionen modtog besvarelser fra EU-producenten, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i det pågældende land, en producent i Japan (»referencelandet«), to distributører og fem brugere.

         1.7.   Kontrolbesøg

               (17)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, for foreløbigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

                           a)

                           EU-producenten:

                                       —

                                       Hyet Sweet S.A.S (tidligere Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S), Gravelines, Frankrig

                           b)

                           Brugere:

                                       —

                                       Princes Limited, Liverpool, Det Forenede Kongerige

                                       —

                                       Wrigley Company Limited, Plymouth, Det Forenede Kongerige

                           c)

                           Eksporterende producenter i det pågældende land:

                                       —

                                       Sinosweet-gruppen (»Sinosweet«), herunder:

                                                   —

                                                   Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina, og

                                                   —

                                                   Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina

                                       —

                                       Niutang-gruppen (»Niutang«), herunder:

                                                   —

                                                   Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Jiangsu Province, Kina,

                                                   —

                                                   Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina, og

                                       —

                                       Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina (»Changmao«)

                           d)

                           Importører, der er forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter:

                                       —

                                       Niutang UK Co., Ltd., Telford, Shropshire, Det Forenede Kongerige

                           e)

                           Producent i referencelandet:

                                       —

                                       Ajinomoto Co., Tokyo, Japan.

         1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

               (18)

               Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (19)

               Den pågældende vare, som defineret i indledningsmeddelelsen, er aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Kina og aspartam med oprindelse i Kina, som indgår i præparater og/eller blandinger, der også omfatter andre sødestoffer og/eller vand, i øjeblikket henhørende under KN-kode(r) ex 2924 29 98, ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 3824 90 92 og ex 3824 90 93.

               (20)

               Aspartam er et sødestof, der fremstilles i form af hvide, lugtløse krystaller af forskellig størrelse med en smagsprofil, der svarer til sukker, men som både er sødere og indeholder væsentligt færre kalorier. Det anvendes derfor hovedsageligt som en erstatning for sukker i læskedrikke, fødevarer og mejeriprodukter.

               (21)

               Undersøgelsen viste, at præparater og/eller blandinger, der indeholder aspartam med oprindelse i Kina, ikke blev importeret til EU-markedet i undersøgelsesperioden. Kommissionen konkluderede, at når der ikke havde fundet import sted, burde præparater og blandinger ikke medtages i definitionen af varedækningen. Præciseringen af definitionen af den pågældende vare har ingen indflydelse på undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser.

               (22)

               Definitionen af den pågældende vare bør derfor præciseres således, at der udelukkende henvises til aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2924 29 98 (»den pågældende vare« eller »aspartam«).

         2.2.   Samme vare

               (23)

               Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

                           —

                           den pågældende vare

                           —

                           den vare, der fremstilles og sælges på det pågældende lands hjemmemarked

                           —

                           den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet Japan og

                           —

                           den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

                     Kommissionens besluttede på dette stadium, at disse produkter derfor er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         3.   DUMPING

   3.1.   Normal værdi

   3.1.1.   Markedsøkonomisk behandling

               (24)

               For at fastlægge, om kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er opfyldt, søgte Kommissionen de nødvendige oplysninger ved at anmode de eksporterende producenter om at udfylde ansøgningsskemaet om markedsøkonomisk behandling. En af de stikprøveudtagne eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.

               (25)

               Kommissionen kontrollerede de forelagte oplysninger hos den pågældende virksomhed.

               (26)

               Det fremgik af kontrollen, at den eksporterende producent ikke opfyldte de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling — det var især kriterium 2 og 3, der var problemer med at opfylde.

               (27)

               Kommissionen meddelte de detaljerede undersøgelsesresultater til den pågældende eksporterende producent, til myndighederne i det pågældende land samt til EU-erhvervsgrenen. Virksomheden anfægtede Kommissionens undersøgelsesresultater og fremsatte skriftlige bemærkninger til fremlæggelsen. De væsentligste af de bemærkninger, der blev modtaget, behandles nedenfor.

               (28)

               Med hensyn til kriterium 2 gentog den eksporterende producent, at den har ét klart sæt regnskaber, der revideres uafhængigt i overensstemmelse med Hongkongs regnskabsstandarder.

               (29)

               Med hensyn til kriterium 3 påstod den eksporterende producent, at de fordele, der blev opnået gennem præferentielle skatteordninger, støtteordninger eller opkøb af brugsrettigheder til jorden, burde betragtes som subsidier, og derfor ikke burde indgå i vurderingen af en undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling.

               (30)

               Desuden hævdede den eksporterende producent, at den nuværende vurdering af kriterium 2 og 3 modsiger konklusionen i de to tidligere undersøgelser, hvori selskabet anmodede om markedsøkonomisk behandling, og hvor det blev konkluderet, at kriterium 2 og 3 var opfyldt.

               (31)

               Kommissionen minder om, at i hver undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling bliver der truffet en selvstændig beslutning på baggrund af de konkrete omstændigheder, der er relevante for undersøgelsen og med udgangspunkt i nuværende praksis. Alle undersøgelser skal foretages fra sag til sag.

               (32)

               Vedrørende vurderingen af de præferentielle skatteordninger og støtteordninger inden for rammerne af kriterium 3 mener Kommissionen, at formålet med en undersøgelse vedrørende markedsøkonomisk behandling er forskelligt fra formålet med en antisubsidieundersøgelse, idet undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling skal afgøre, hvorvidt et selskab opererer under markedsøkonomiske vilkår, mens en antisubsidieundersøgelse skal afgøre, om en virksomhed drager fordel af udligningsberettigede subsidier. Disse to spørgsmål bør behandles separat, bl.a. fordi det relevante aspekt i kriterium 3 er, hvorvidt virksomhedernes produktionsomkostninger og økonomiske situation er gjort til genstand for væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, og ikke hvorvidt en virksomhed drager fordel af udligningsberettigede subsidier (3).

               (33)

               Med hensyn til prisen for opkøb af brugsrettigheder til jorden finder Kommissionen, at de modtagne bemærkninger ikke ændrer ved konklusionen om, at brugsrettigheden til jorden ikke blev anskaffet til markedsværdi.

               (34)

               Den eksporterende producent anmodede om en høring med høringskonsulenten. Høringen fandt sted den 6. januar 2016, og virksomheden havde mulighed for at uddybe årsagerne til, hvorfor den selv mener, at den opfylder kravene i kriterium 2 og 3 vedrørende markedsøkonomisk behandling.

               (35)

               Efter høringen blev det dog konstateret, at ansøgeren stadig ikke havde bevist, at virksomheden opfyldte kravene i kriterium 2 og 3 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Ansøgeren kunne især ikke påvise, at den ikke var gjort til genstand for væsentlige fordrejninger, der var overført fra det ikke-markedsøkonomiske system. Undersøgelsen afslørede faktisk, at virksomheden havde draget fordel af præferentielle skatteordninger, støtteordninger og en fordelagtig opkøbspris for brugsrettigheder til jorden, og derfor ikke opfyldte kravene i kriterium 3 i undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling.

               (36)

               I lyset af de alvorlige mangler, der er konstateret med hensyn til at opfylde kriterium 3, anses det ikke på dette stadium af undersøgelsen for at være nødvendigt at udføre en dybere analyse af de mangler, der er konstateret med hensyn til at opfylde kriterium 2.

               (37)

               Kommissionen underrettede den eksporterende producent om den endelige afgørelse vedrørende markedsøkonomisk behandling.

         3.1.2.   Valg af referenceland

               (38)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Derfor skulle der vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).

               (39)

               I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at vælge Japan eller Sydkorea som et egnet referenceland og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

               (40)

               Der blev modtaget bemærkninger fra China Chamber of International Commerce, fra China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters samt fra kinesiske eksporterende producenter, som alle anfægtede anvendelsen af Japan som referenceland. Det blev fremført, at Sydkorea var et mere hensigtsmæssigt referenceland, bl.a. fordi det sydkoreanske hjemmemarked var mere konkurrencedygtigt end det japanske.

               (41)

               For at undersøge alle muligheder med henblik på at vælge et egnet referenceland, anmodede Kommissionen alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter, China Chamber of International Commerce, og China Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters til at fremsende alle relevante oplysninger om andre potentielle tredjelande med markedsøkonomi end Japan og Sydkorea.

               (42)

               De oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen bekræftede, at aspartam fremstilles i et begrænset antal lande, nemlig i Kina, Japan, Sydkorea og i Unionen.

               (43)

               På baggrund af de modtagne bemærkninger kontaktede Kommissionen en producent, som Kommissionens vidste fremstillede aspartam i Sydkorea, men producenten indvilligede dog ikke i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

               (44)

               Kommissionen kontaktede en japansk producent, som foreløbigt indvilligede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.

               (45)

               Kommissionen konkluderede på dette stadium, at Japan er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

         3.1.3.   Normal værdi (referenceland)

               (46)

               Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

               (47)

               Kommissionen undersøgte som det første, hvorvidt den samlede salgsmængde af samme vare til uafhængige kunder i Japan var repræsentativ, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Til det formål blev den samlede salgsmængde sammenlignet med den samlede mængde af den pågældende vare, der blev eksporteret af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter til Unionen. På dette grundlag blev det konstateret, at samme vare blev solgt i repræsentative mængder på det japanske marked.

               (48)

               Derefter identificerede Kommissionen de varetyper, som blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der blev solgt til eksport til Unionen af de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter. For hver varetype blev salgsmængden i Japan sammenlignet med eksporten til Unionen fra hver stikprøveudtagne eksporterende producent. Denne sammenligning viste, at alle varetyper blev solgt i repræsentative mængder i Japan.

               (49)

               Kommissionen undersøgte så, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Den normale værdi er baseret på den faktiske hjemmemarkedspris pr. varetype, uanset om salget er fortjenstgivende eller ej, hvis mængden af varen solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne. Ved alle de sammenlignede varetyper kunne den normale værdi baseres på det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

               (50)

               Endelig identificerede Kommissionen de varetyper, som blev eksporteret fra Kina til Unionen, og som ikke blev solgt i Japan, og beregnede den normale værdi på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. For at beregne den normale værdi for disse varetyper anvendte Kommissionen de gennemsnitlige produktionsomkostninger for de mest sammenlignelige varetyper, der fremstilles af producenten i referencelandet med et rimeligt tillæg til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt fortjeneste svarende til det vejede gennemsnit af de beløb, som producenten i referencelandet havde på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden.

         3.2.   Eksportpris

               (51)

               De tre stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten direkte til uafhængige kunder eller gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importør.

               (52)

               I de tilfælde, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales ved eksportsalg til Unionen.

               (53)

               I de tilfælde hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I dette tilfælde blev prisen justeret for alle omkostninger, der påløb mellem import og videresalg, herunder SA&G, fortjeneste samt en rimelig fortjenstmargen.

         3.3.   Sammenligning

               (54)

               Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

               (55)

               I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (56)

               For så vidt angår eksportpriserne for de stikprøveudtagne eksporterende producenter blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, forsikring, håndtering, kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner. Med hensyn til hjemmemarkedspriserne for producenten i referencelandet blev der foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport, kredit og håndtering.

               (57)

               En eksportør anmodede om at eksportprisen blev justeret for valutaomregning på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra j). Denne eksporterende producent havde indgået aftaler om valutahandelsafvikling for at neutralisere apprecieringen af landets valuta i forhold til de valutaer, der normalt anvendes ved eksportsalg, dvs. euro og amerikanske dollar. Undersøgelsen viste dog, at der ikke var nogen direkte forbindelse mellem valutaomregningsaftaler og eksportaftaler. Anmodningen blev derfor ikke godkendt.

               (58)

               En eksporterende producent fra Kina påstod, at en række faktorer burde have været undersøgt for at fastlægge, om det var berettiget at foretage en justering med henblik på at sikre en rimelig sammenligning mellem de stikprøveudtagne kinesiske eksportørers eksportpris og den normale værdi, der blev fastsat i Japan. Disse faktorer vedrørte handelsleddet, salgsmængden, forskelle i den fysiske kvalitet og i forbindelse med branding, samt forskelle i omkostninger til f.eks. forskning og udvikling, råvarer, faste omkostninger og skatteordninger.

               (59)

               Med hensyn til handelsled blev der hverken konstateret nogen særlig forskel vedrørende salgsstrukturen eller kundetyperne hos den ansøgende eksporterende producent og producenten i referencelandet. På samme måde blev der heller ikke konstateret nogen forskelle i de fysiske egenskaber mellem den samme vare og den pågældende vare, som ville berettige en justering. Undersøgelsen viste heller ikke, at det brand, der tilhørte producenten i referencelandet, ville kunne påvirke priserne på en måde, der berettigede en justering. Den ansøgende eksporterende producent fremlagde hverken overbevisende dokumentation eller afgørende elementer i denne henseende.

               (60)

               Hvad angår påstandene vedrørende omkostninger, bekræftede undersøgelsen, at producenten i referencelandet påbegyndte en ny produktionsmetode inden for de seneste år. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke, at der som følge af den nye produktionsmetode var en betydelig stigning i omkostningerne, der kunne berettige en justering.

         3.4.   Dumpingmargener

               (61)

               Kommissionen sammenlignede de stikprøveudtagne eksporterende producenters vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet (jf. betragtning 46-50) med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

               (62)

               På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

                           Virksomhed

                           Midlertidig dumpingmargen

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                           Sinosweet-gruppen

                           275,91 %

                           Niutang-gruppen

                           219,17 %

               (63)

               For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de stikprøveudtagne eksporterende producenter.

               (64)

               På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter 262,93 %.

               (65)

               For alle andre eksporterende producenter i det pågældende land beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik på dette fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejde. Graden af samarbejde er de samarbejdende eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra det pågældende land til Unionen.

               (66)

               Samarbejdsniveauet er højt, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde omkring 90 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producent med den højeste dumpingmargen.

               (67)

               Den midlertidige dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

                           Virksomhed

                           Midlertidig dumpingmargen

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                           Sinosweet-gruppen

                           275,91 %

                           Niutang-gruppen

                           219,17 %

                           Ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige virksomheder

                           262,93 %

                           Alle andre virksomheder

                           284,23 %

         4.   SKADE

   4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

               (68)

               Den samme vare blev fremstillet af én EU-producent i undersøgelsesperioden — Ajinomoto Sweeteners Europe S.A.S (»ASE«). Den 15. oktober 2015 blev ASE købt af Hyet Holding B.V. og navnet på EU-producenten ændrede sig derfor til Hyet Sweet S.A.S. (»Hyet«). Den nye ejer har bekræftet sin fulde støtte til den igangværende undersøgelse. Hyet udgør derfor EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

               (69)

               Da EU-erhvervsgrenen kun består af en enkelt producent, måtte alle tal vedrørende følsomme data indekseres eller opgives inden for et interval af fortrolighedshensyn.

         4.2.   EU-forbruget

               (70)

               EU-forbruget blev baseret på EU-producentens salg og importen fra Kina. Udover i Unionen, i Kina og i Japan fremstilles aspartam på nuværende tidspunkt kun i Sydkorea. Den eneste producent i USA trak sig fra aspartam-markedet i 2014. På grundlag af de foreliggende oplysninger (4) var der ingen eller kun en ubetydelig grad af import af aspartam til EU-markedet fra Japan, Korea eller USA i den betragtede periode.

               (71)

               Eurostat har på nuværende tidspunkt klassificeret aspartam under flere KN-koder, der omfatter mange andre kemikalier, og af den grund er Eurostats oplysninger ikke velegnede til at vurdere importmængder. Klageren fremlagde statistikker om kinesisk salg til Unionen i den betragtede periode fra den kinesisk baserede forskningsvirksomhed CCM Information science and technology Co., Ltd (»CCM«) (5). Disse oplysninger blev krydstjekket med den kinesiske eksportdatabase, som dog ikke indeholdt de relevante oplysninger for hele den betragtede periode. Da de indberettede oplysningerne for 2013, 2014 samt undersøgelsesperioden stemte overens i de to databaser, blev det besluttet at anvende oplysningerne fra CCM for hele den betragtede periode.

               (72)

               Baseret på ovennævnte udviklede EU-forbruget sig således:

                  Tabel 1

                  EU-forbruget (i ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           EU-forbrug i alt (indeks)

                              100

                              92

                              95

                              91

                              88

                              Kilde: Informationer fra CCM (fremsendt af EU-erhvervsgrenen), fra den kinesiske eksportdatabase samt fra EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet

               (73)

               EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Ifølge markedsinformation som klageren og brugerne indhentede, skyldtes dette især sundhedsmæssige bekymringer over aspartam, der fik nogle brugere til at skifte til andre sødestoffer som f.eks. acesulfamkalium (»Ace-K«), stevia eller sucralose.

         4.3.   Import fra Kina

   4.3.1.   Mængde og markedsandel for import fra Kina

               (74)

               Import til Unionen og markedsandel for importen fra Kina udviklede sig således:

                  Tabel 2

                  Importmængde (i ton) og markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Importmængde fra Kina (indeks) (6)

                              100

                              96

                              93

                              95

                              88

                           Markedsandel for importen fra Kina (indeks)

                              100

                              105

                              98

                              105

                              100

               (75)

               I løbet af den betragtede periode faldt importmængderne fra Kina med 12 %, hvilket var det samme omfang som det samlede EU-forbrug faldt med, som nævnt i betragtning 73. Markedsandelen for importen fra Kina forblev stabil på mellem 50 % og 70 % af EU-forbruget i den betragtede periode.

         4.3.2.   Priserne på importen fra Kina

               (76)

               For importen fra Kina udviklede gennemsnitsprisen sig per ton således:

                  Tabel 3

                  Cif-priserne på import fra Kina (EUR/ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Vejede gennemsnitlige importpriser

                           10,6

                           11,2

                           10,0

                           9,1

                           9,4

                              Indeks

                              100

                              105

                              94

                              86

                              88

                              Kilde: Statistikker fremsendt af EU-producenten fra CCM som blev yderligere krydstjekket med de kinesiske eksporterende producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaer i undersøgelsesperioden

               (77)

               De gennemsnitlige priser på import fra Kina faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode.

         4.3.3.   Prisunderbud

               (78)

               Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

                           a)

                           EU-producentens vejede gennemsnitlige salgspriser, justeret til ab fabrik-niveau, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet for de varetyper, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter, og

                           b)

                           de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for en toldsats på 6,5 % og omkostninger efter importen.

               (79)

               For at sikre en tilstrækkelig grad af overensstemmelse mellem de varetyper, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen og mellem de kinesiske eksporterende producenter blev varekontrolnummeret reduceret med parametrene for emballagens størrelse og type. Undersøgelsen bekræftede, at prisen pr. ton ikke er væsentligt påvirket af disse to parametre.

               (80)

               Det vejede gennemsnit af EU-erhvervsgrenens priser pr. varetype blev sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Kommissionen konstaterede, at der var en gennemsnitlig prisunderbudsmargen på 21,1 %.

         4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.4.1.   Generelle bemærkninger

               (81)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

               (82)

               For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at fremlægge oplysningerne om den enkelte EU-producent i indekseret form.

         4.4.2.   Skadesindikatorer

   4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (83)

               Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet (7) og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode således:

                  Tabel 4

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Produktionsmængde (indeks)

                              100

                              83

                              76

                              65

                              58

                           Produktionskapacitet (indeks)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Kapacitetsudnyttelse (indeks)

                              105
                               (8)

                              87

                              80

                              68

                              61

               (84)

               Mængden af EU-erhvervsgrenens produktion faldt støt og markant med 42 % igennem den betragtede periode. For at begrænse omkostningerne var EU-producenten fra 2013 og fremefter nødt til at indføre, at produktionsanlægget blev lukket ned to måneder om året til udførelse af vedligeholdelse, i stedet for som førhen 3 uger hver 18. måned.

               (85)

               EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og følgelig faldt kapacitetsudnyttelsen i takt med produktionen.

         4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

               (86)

               EU-erhvervsgrenens salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og dens markedsandel udviklede sig således:

                  Tabel 5

                  Salgsmængde og markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Salgsmængde på EU-markedet (indeks)

                              100

                              85

                              98

                              84

                              88

                           Markedsandel

                           100

                           93

                           103

                           93

                           100

                              Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

               (87)

               I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Som det fremgår af statistikkerne faldt den kinesiske salgsmængde med samme procentsats (se betragtning 74), hvilket betyder, at de kinesiske producenter og EU-producenten havde en lige andel af det tabte salg (hver med 12 %) som følge af faldet i EU-forbruget.

               (88)

               EU-producentens markedsandel forblev dermed også stabil i løbet af den betragtede periode og lå på mellem 30 % og 50 %.

         4.4.2.3.   Beskæftigelse

               (89)

               Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode således:

                  Tabel 6

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Antal ansatte (indeks)

                              100

                              102

                              98

                              94

                              93

                           Produktivitet (ton pr. ansat) (indeks)

                              100

                              81

                              77

                              69

                              63

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (indeks)

                              100

                              98

                              96

                              101

                              102

                              Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

               (90)

               Fra 2011 og frem til udgangen af undersøgelsesperioden reducerede EU-erhvervsgrenen sit antal af medarbejdere med 7 %, og i lyset af den meget kraftige nedgang i produktionen som beskrevet i betragtning 84 faldt produktiviteten med 37 % i alt. EU-erhvervsgrenen forklarede, at det er vanskeligt at reducere antallet af medarbejdere yderligere på grund af den kontinuerlige produktionsproces samt de gældende fratrædelsesgodtgørelser. Under alle omstændigheder lykkedes det EU-erhvervsgrenen at mindske de samlede arbejdskraftomkostninger gennem den tvungne nedlukning af produktionen, hvilket betød at de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat forblev relativt stabile i den betragtede periode.

         4.4.2.4.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (91)

               Alle dumpingmargenerne var betydelige, jf. betragtning 67. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina.

               (92)

               Der har aldrig før været indført en antidumpingtold på aspartam med oprindelse i Kina. Der blev indført en antidumpingtold på aspartam med oprindelse i Japan og USA i 1991, men den udløb for længe siden. Derfor er en vurdering af virkningerne af tidligere dumping ikke relevant i denne sag.

         4.4.2.5.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (93)

               EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således:

                  Tabel 7

                  Salgspriser og omkostninger til varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Gennemsnitlig salgspris i Unionen — (indeks)

                              100

                              97

                              90

                              90

                              93

                           Omkostninger til varer, der sælges pr. ton (indeks)

                              100

                              113

                              107

                              113

                              122

                              Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

               (94)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris for den samme vare faldt med 7 % i den betragtede periode. Den prisudvikling på råvarer, der beskrives detaljeret i betragtning 110, forklarer delvist dette prisfald, men som det beskrives i afsnit 5, er det ikke den eneste forklaring.

               (95)

               På grund af det store fald i produktionsmængden steg enhedsomkostningerne for de solgte varer med 22 % i den betragtede periode.

         4.4.2.6.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (96)

               Tabel 8 viser udviklingstendenser for EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast i den betragtede periode:

                  Tabel 8

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (indeks)

                              100

                              7

                              – 11

                              – 47

                              – 83

                           Likviditet — (indeks)

                              100

                              – 81

                              – 17

                              – 19

                              73

                           Investeringer — (indeks)

                              100

                              101

                              140

                              79

                              79

                           Investeringsafkast (indeks)

                              – 100

                              – 575

                              – 1 862

                              – 1 801

                              – 1 513

                              Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

               (97)

               Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Som det fremgår af ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant i den betragtede periode. De store udsving i likviditeten hænger tæt sammen med ændringerne i lagerbeholdningerne. På grund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation faldt investeringer og investeringsafkast også betydeligt i den betragtede periode.

               (98)

               I overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper (GAAP (9)) i Frankrig foretog EU-erhvervsgrenen en væsentlig nedskrivning i bogføringen for regnskabsåret 2012 (10). Nedskrivningen byggede på en markedsprognose, og den udgjorde et meget betydeligt beløb. Med henblik på denne undersøgelses formål blev det dog besluttet ikke at tage denne usædvanlige bogføring i betragtning for ikke at skævvride udviklingstendenserne.

         4.4.2.7.   Lagerbeholdninger

               (99)

               EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning udviklede sig i den betragtede periode således:

                  Tabel 9

                  Lagerbeholdninger

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Slutlagre (indeks)

                              100

                              104

                              104

                              77

                              97

                           Slutlagre i procent af produktionen (indeks)

                              100

                              125

                              138

                              119

                              166

                              Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

               (100)

               Selv om slutlagrene blev nedbragt i den betragtede periode ved at produktionsanlægget blev lukket ned i en længere periode end normalt for at reducere omkostningerne, jf. betragtning 84, voksede slutlagrene — set i forhold til produktionen — betydeligt målt i procent af produktionen.

         4.4.3.   Konklusion vedrørende skade

               (101)

               Undersøgelsen viste, at stort set alle økonomiske indikatorer forværredes i den betragtede periode med undtagelse af markedsandelen, som forblev stabil.

               (102)

               Der blev konstateret betydelige negative tendenser inden for følgende økonomiske indikatorer: Produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og -priser på EU-markedet, likviditet, investeringer, beskæftigelse og produktivitet. Den kombinerede virkning af en faldende produktion, der førte til en stigning i enhedsomkostningerne for de solgte varer, og de faldende salgspriser betød at EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt markant i den betragtede periode. Alle disse udviklingstendenser indikerer klart, at der er tale om en skadevoldende situation.

               (103)

               En interesseret part hævdede, at medicinal- og fødevareindustrien er to særskilte markeder, og da EU-erhvervsgrenen ikke er udsat for skade ved sit salg til medicinalindustrien, bør undersøgelsen begrænses til det aspartam, der anvendes i fødevareindustrien. Denne interesserede part hævdede også, at når de ikke konkurrerer med EU-erhvervsgrenen på medicinalmarkedet, bør det ikke være muligt for EU-erhvervsgrenen at hævde at have lidt skade for netop salget til medicinalindustrien.

               (104)

               Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at undersøgelsen viste, at de kinesiske eksportører er i stand til at producere alle typer af den pågældende vare, herunder også de typer, der er bestemt til kunder i medicinalindustrien. På nuværende tidspunkt er forbruget af aspartam i medicinalsektoren dog meget begrænset, og kinesiske eksportører har ikke (endnu) været i stand til at få fodfæste på dette marked. Det er vigtigt at påpege, at uden det mere fortjenstgivende salg af lægemidler ville den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, være endnu mere udtalt.

               (105)

               Vigtigst er det, at undersøgelsen bekræftede, at det aspartam, der sælges til både medicinal- og fødevareindustrien har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, og at de derfor anses for at være én og samme vare. Af den grund er det ikke berettiget at udelukke det aspartam, der er bestemt til medicinalsektoren. Prisforskellene, der hovedsageligt skyldes strengere certificerings- og kontrolprocesser såvel som strengere krav til produktionen, er der taget højde for i forbindelse med varekontrolnummeret, som skelner mellem det aspartam, der er bestemt til henholdsvis medicinal- eller fødevaresektoren. Denne skelnen sikrer, at det kun er ens produkttyper, der sammenlignes, og dermed tages i betragtning i forbindelse med beregningerne af dumping og skade. På baggrund af dette måtte argumentet afvises.

               (106)

               På baggrund af alle ovenstående argumenter konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

               (107)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

         5.1.   Dumpingimportens virkninger

               (108)

               Alle dumpingmargenerne, der blev konstateret i undersøgelsesperioden, var betydelige, jf. betragtning 67. Underbudsmargenen for samme periode var også meget høj, og som nævnt i betragtning 80 lå den på 21,1 %.

               (109)

               Endvidere viste undersøgelsen, at de kinesiske priser allerede i 2011 var lavere end EU-erhvervsgrenens priser, og at de faldt med yderligere 12 % i den betragtede periode. På grund af pristrykket fra de kinesiske eksporterende producenter måtte EU-erhvervsgrenen sænke priserne og fra 2013 og fremefter var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at sælge til priser, der gav dem mulighed for at dække de fulde omkostninger, hvilket især var gældende i undersøgelsesperioden.

               (110)

               Med henblik på yderligere at undersøge de kinesiske eksporterende producenters prispolitik, blev udviklingen i de væsentligste råvarepriser vurderet i undersøgelsen. Aspartam fremstilles ved at blande to aminosyrer (L-asparaginsyre og L-phenylalanin) i størrelsesordenen ca. 1:1. Disse to aminosyrer udgør tilsammen ca. 25 % af de samlede produktionsomkostninger. Priserne på disse to råvarer har ændret sig i løbet af den betragtede periode med henholdsvis ca. + 3,5 % og – 27 %). Dette betyder, at prisudviklingen på råvarer højst kunne være årsag til en reduktion på 3 % i produktionsomkostningerne eller priserne på aspartam, i modsætning til den reduktion på 12 %, der konstateredes i salgsprisen på importen fra Kina. Dette bekræfter EU-erhvervsgrenens påstand om, at de kinesiske eksporterende producenter praktiserede en meget aggressiv prispolitik på EU-markedet.

               (111)

               Det fremgik også af undersøgelsen, at kinesiske varer er massivt til stede på EU-markedet. Selv hvis salgsmængden ikke steg i den betragtede periode, men blot fulgte den nedadgående tendens i forbruget, forblev deres markedsandel stabil og lå betydeligt højere end EU-erhvervsgrenens i løbet af den betragtede periode.

               (112)

               På grund af de store mængder dumpingimport til lave priser var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at forhøje eller blot opretholde sine priser for at dække de samlede produktionsomkostninger. For at beholde både kunder og produktion blev EU-erhvervsgrenen tvunget til at reducere sine priser med 7 % i den betragtede periode, hvilket betød at EU-erhvervsgrenen blev tabsgivende fra 2013 og fremefter. Som forklaret i betragtning 108-110 var dette prisfald for markant til at kunne forklares med udviklingen i råvarepriserne.

               (113)

               I betragtning af ovenstående mener Kommissionen, at dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6.

         5.2.   Virkningen af andre faktorer

   5.2.1.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

               (114)

               EU-erhvervsgrenens eksportmængde og gennemsnitlige eksportpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder udviklede sig i den betragtede periode således:

                  Tabel 10

                  EU-erhvervsgrenens eksportresultater

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Eksportmængde

                              (indeks)

                              100

                              70

                              47

                              36

                              34

                           Gennemsnitspris

                              (indeks)

                              100

                              97

                              90

                              90

                              93

                              Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

               (115)

               EU-erhvervsgrenens eksportmængde faldt meget kraftigt med 66 % i den betragtede periode, og de gennemsnitlige priser faldt også med 7 %. Undersøgelsen viste, at dette havde en negativ indvirkning på produktionsmængden (se betragtning 84) og heraf på omkostningerne på de solgte varer (se betragtning 94). Kommissionen mener derfor, at de dårlige resultater på eksportmarkederne også bidrog til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

               (116)

               I sig selv var faldet i eksportsalgsmængder og -priser dog ikke tilstrækkeligt til at forklare omfanget og intensiteten af den samlede skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Det er vigtigt at understrege, at EU-erhvervsgrenen blev tvunget til at reducere sine priser på EU-markedet trods for den forværrede omkostningsstruktur på grund af det konstante og kraftige pristryk fra de kinesiske eksporterende producenter på EU-markedet, som forklaret i afsnit 5.1.

               (117)

               Undersøgelsen har også vist, at i undersøgelsesperioden var den andel af produktionen, der blev eksporteret, betydelig mindre end den andel af produktionen, der blev solgt på EU-markedet.

               (118)

               På dette grundlag konkluderes det, at EU-erhvervsgrenens nedgang i eksportsalgsmængder og -priser i den betragtede periode ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         5.2.2.   Import fra andre lande

               (119)

               Som allerede nævnt i betragtning 70 fremstilles aspartam i øjeblikket kun i Japan, Kina, Sydkorea og Unionen. USA havde også et produktionsanlæg, som dog indstillede driften i 2014. De foreliggende oplysninger viser, at Sydkorea også skærer ned på sin produktionsmængde. Vigtigere er det, at de foreliggende oplysninger tyder på (11), at importen til Unionen fra andre producenter, bortset fra de kinesiske producenter, var fraværende eller kun forekom i ubetydelige mængder gennem hele den betragtede periode.

               (120)

               Det konkluderes heraf, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen indvirkning på den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         5.2.3.   EU-forbruget

               (121)

               EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Som det fremgår af tabel 2 og 5, forblev både de kinesiske eksporterende producenters og EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil i den betragtede periode, da de to parter oplevede en lige stor del (12 % hver) af nedgangen i salgsmængden.

               (122)

               Under alle omstændigheder anses faldet i EU-forbruget ikke for at være lige så væsentligt som produktionstabene, og det kan derfor ikke forklare omfanget af den skade, som EU-producenten har lidt. Der mindes om, at salgspriserne faldt med 7 %, og at tabet i produktionsmængden førte til højere omkostninger og en særdeles negativ rentabilitet i undersøgelsesperioden. Det konkluderes derfor, at faldet i EU-forbruget påvirkede EU-erhvervsgrenen negativt, men ikke i et sådant omfang at det kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         5.2.4.   Andre faktorer, der blev fremført af interesserede parter

               (123)

               Én interesseret part hævdede, at EU-producenten — i modsætning til de kinesiske producenter — solgte varer med et kendt brand. Ifølge parten er varer med et brand mere synlige og lider derfor mere under de negative mediekampagner, der advarer om mulige sundhedsproblemer, og det er årsagen til faldet i EU-erhvervsgrenens salg.

               (124)

               Denne påstand er yderst spekulativ og er ikke underbygget af nogen beviser. Aspartam sælges primært til store virksomheder inden for fødevaresektoren og ikke som en vare med et kendt brand til slutbrugere. Undersøgelsen bekræftede, at både det aspartam, der sælges af EU-erhvervsgrenen og som import fra Kina er fuldstændig identiske med hensyn til deres fysiske og kemiske egenskaber og, når først certificeringsproceduren er afsluttet, skelner brugerne ikke mellem de to kilder. Denne påstand afvises derfor.

               (125)

               Denne interesserede part hævdede også, at EU-erhvervsgrenens omkostninger skævvrides gennem køb af en af råvarerne fra en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Undersøgelsen viste dog, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed solgte råvaren til den samme pris til både EU-erhvervsgrenen som til andre udenforstående ikke forretningsmæssigt forbundne parter, dvs. på armslængdevilkår. Påstanden om, at EU-erhvervsgrenens omkostninger er forvredne er ikke bekræftet af resultaterne af undersøgelsen.

               (126)

               En anden interesseret part anfægtede årsagssammenhængen ud fra det argument, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen ikke faldt sammen med en forøgelse af dumpingimporten fra Kina.

               (127)

               Som forklaret i betragtning 108-113 var skaden forårsaget af den betydelige markedsandel for importen fra Kina i kombination med deres lave og faldende priser. Derfor blev denne påstand afvist.

         5.2.5.   Konklusion om årsagssammenhæng

               (128)

               Undersøgelsen viste, at det fortsatte pristryk fra importen fra Kina kombineret med dens stærke tilstedeværelse på EU-markedet forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. De allerede lavere priser på importen fra Kina faldt yderligere med 12 % i den betragtede periode, og dette prisfald kan kun i begrænset omfang forklares med udviklingen i råvarepriserne.

               (129)

               Som beskrevet i afsnit 4 er skaden i denne undersøgelse klar og omfattende for de fleste af de nævnte indikatorer. Det fortsatte og aggressive pristryk fra importen fra Kina tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine priser til et niveau, der var lavere end de samlede produktionsomkostninger, og dermed lide betydelige tab, især i undersøgelsesperioden.

               (130)

               Kommissionen gennemgik omhyggeligt virkningerne af alle kendte faktorer, der kunne have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, og konkluderede, at de enten ikke forvoldte nogen skade (eksport til tredjelande, varer med et kendt brand eller ej, køb af råmaterialer fra en forretningsmæssigt forbunden part) eller at deres virkning var begrænset og derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der var forvoldt EU-erhvervsgrenen (faldet i EU-forbruget og EU-erhvervsgrenens eksportresultat).

               (131)

               Det konkluderes derfor, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         6.   UNIONENS INTERESSER

               (132)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om det kunne konkluderes, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

         6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (133)

               Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Næsten alle skadesindikatorer viste negative tendenser i den betragtede periode, navnlig produktionsmængde, salgsmængde, salgspriser og beskæftigelse. Der blev også konstateret en nedadgående tendens, hvad angår indikatorer for de finansielle resultater, f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast.

               (134)

               Efter indførelsen af foranstaltninger forventes det, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at øge produktions- og salgsmængden på et marked med effektive konkurrencevilkår. De kinesiske eksportørers priser burde stige, hvilket til dels vil lette det pristryk på EU-erhvervsgrenen, som dumpingimporten for øjeblikket udøver på EU-markedet.

               (135)

               Uden foranstaltninger er der stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens situation forværres yderligere. Et yderligere tab hvad angår salgsmængde og markedsandel vil formentlig fortsætte på grund af det kraftige pristryk fra dumpingimportens lave priser. Dette vil tvinge EU-erhvervsgrenen til at sænke priserne endnu mere og på mellemlang sigt indstille produktionen af aspartam helt med deraf følgende tab af arbejdspladser i Unionen.

               (136)

               Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold.

         6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbudne importørers og distributørers interesser

               (137)

               To distributører, som kun køber aspartam fra EU-erhvervsgrenen, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og støttede foranstaltningerne, idet de er fuldstændig afhængige af EU-erhvervsgrenens produktion og salg.

               (138)

               Ingen af de kendte importører samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse ved at indsende en spørgeskemabesvarelse eller eventuelle skriftlige bemærkninger. Ifølge de markedsoplysninger, der blev indhentet fra EU-erhvervsgrenen samt en nylig undersøgelse vedrørende en lignende vare (12), har importører generelt en bred vareportefølje, hvoraf aspartam kun er én vare. Da foranstaltningerne ikke ville forbyde import af aspartam fra Kina, men blot genskabe fair konkurrencevilkår på EU-markedet, konkluderes det uanset hvad, at foranstaltningerne ikke bør forhindre importører i fortsat at handle med den pågældende vare på EU-markedet.

               (139)

               På grundlag af de foreliggende oplysninger konkluderes det derfor, at indførelsen af foranstaltninger ikke vil være interessestridende for distributører og importører på EU-markedet.

         6.3.   Brugernes interesser

               (140)

               Kommissionen kontaktede alle kendte brugere af aspartam ved indledningen af undersøgelsen. Fem brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og indsendte besvarelser af spørgeskemaet. Disse brugere udgjorde 5,4 % af EU-forbruget. Tre af disse brugere købte udelukkende aspartam fra EU-erhvervsgrenen og erklærede, at de enten var neutrale over for eller ville være tilhængere af indførelsen af foranstaltninger.

               (141)

               De to brugere, der købte aspartam fra Kina, købte tilsammen under 10 % af importen fra Kina i undersøgelsesperioden. Kontrollen af deres oplysninger viste, at andelen af aspartam i deres produktionsomkostninger er på under 3 %, og at begge virksomheder var fortjenstgivende i undersøgelsesperioden. Foranstaltningernes indvirkning på deres samlede omkostninger ville højst udgøre 1,5 %.

               (142)

               På grundlag af disse oplysninger kan det konkluderes, at indførelsen af en antidumpingtold ikke i væsentlig grad ville øge deres samlede produktionsomkostninger, og at de under alle omstændigheder har en vis margen til at absorbere denne ekstra omkostning.

               (143)

               En af brugerne understregede betydningen af, at der eksisterer flere leverandører, så der var mulighed for at købe aspartam fra forskellige kilder. Formålet med antidumpingforanstaltninger er ikke at lukke EU-markedet, så importører ikke kan få aspartam fra Kina, men i stedet at genskabe en situation med effektive konkurrencevilkår mellem de forskellige leverandører og aktører på markedet. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil det som nævnt i betragtning 135 sandsynligvis føre til en udelukkelse af EU-erhvervsgrenen, hvilket vil reducere det allerede lave antal aspartamproducenter yderligere, og det vil gøre det mere vanskeligt at sikre eksistensen af flere forskellige leverandører på verdensplan. Kommissionen konkluderede derfor, at foranstaltningerne ikke vil udgøre en trussel mod brugernes behov for eksistensen af flere forskellige leverandører.

         6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (144)

               Indførelse af antidumpingforanstaltninger kan forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at blive på markedet og derefter forbedre sin situation. Der er en stor risiko for, at hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen være nødt til at overveje at nedlægge sine aspartam-aktiviteter på mellemlang sigt med et uundgåeligt tab af arbejdspladser til følge. Der blev ikke påvist nogen tvingende argumenter mod indførelsen fra hverken importører eller brugere.

               (145)

               På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at foranstaltningerne over for importen af aspartam med oprindelse i Kina er i Unionens almindelige interesse, og at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre dem.

         7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

               (146)

               På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

         7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

               (147)

               For at fastlægge omfanget af skadestærskelen fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

               (148)

               Skaden vil være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kan dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kan forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

               (149)

               Af denne årsag og af mangel på andre fornuftige valgmuligheder anvendte Kommissionen gennemsnittet af de fortjenstmargener, som blev opnået i 2011 og 2012 — de to første år af den betragtede periode (på mellem 5 % og 10 %). Begrundelsen for denne fremgangsmåde var, at fortjenesten i 2011 fra EU-erhvervsgrenens salg blev opnået under høj kapacitetsudnyttelse og der var derfor relativt lave produktionsomkostninger pr. enhed. I 2012 forværredes situationen på grund af nedgangen i salget og produktionen, hvilket førte til øgede produktionsomkostninger pr. enhed, hvilket igen havde en negativ indvirkning på rentabiliteten. Det skønnes, at den gennemsnitlige fortjenstmargen i 2011 og 2012 svarer til det, EU-erhvervsgrenen kan opnå under normale markedsvilkår og på effektive konkurrencevilkår.

               (150)

               På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris for samme vare for EU-erhvervsgrenen per varekontrolnummer ved at erstatte det faktiske tab i undersøgelsesperioden med målfortjenstmargenen som nævnt ovenfor.

               (151)

               Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning per varekontrolnummer mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos den stikprøveudtagne eksporterende producent i Kina, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som solgt af EU-producenten på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Den gennemsnitlige skadesmargen for hver eksporterende producent blev beregnet ved at udtrykke summen af de forskelle, der blev konstateret ud fra varekontrolnumrene, som en procentdel af den samlede cif-importværdi.

               (152)

               Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 63-67.

         7.2.   Midlertidige foranstaltninger

               (153)

               Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for den margen, der er lavest.

               (154)

               På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

                           Virksomhed

                           Dumpingmargen

                           Skadesmargen

                           Midlertidig antidumpingtold

                           Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

                           284,23 %

                           55,40 %

                           55,4 %

                           Sinosweet-gruppen

                           275,91 %

                           59,40 %

                           59,4 %

                           Niutang-gruppen

                           219,17 %

                           59,13 %

                           59,1 %

                           Andre samarbejdsvillige virksomheder

                           262,93 %

                           58,86 %

                           58,8 %

                           Alle andre virksomheder

                           284,23 %

                           59,40 %

                           59,4 %

               (155)

               De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de nævnte juridiske enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

               (156)

               En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (13). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               (157)

               For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden vil den for »alle andre virksomheder« finde anvendelse på både de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse og de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

         8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

               (158)

               I overensstemmelse med god administrativ praksis kan de interesserede parter fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

               (159)

               Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af aspartam (N-L-α-Aspartyl-L-phenylalanin-1-methylester, 3-amino-N-(α-carbomethoxy-phenethyl)-succanimidsyre-N-methylester), CAS-nr. 22839-47-0, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2924 29 98 (Taric-kode 2924299805).
   2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

               Virksomhed

               Midlertidig antidumpingtold

               Taric-tillægskode

               Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd

               55,4 %

               C067

               Sinosweet-gruppen:

                           Sinosweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina, og

                           Hansweet Co., Ltd., Yixing city, Jiangsu Province, Kina.

               59,4 %

               C068

               Niutang-gruppen:

                           Nantong Changhai Food Additive Co., Ltd., Nantong city, Kina, og

                           Changzhou Niutang Chemical Plant Co., Ltd., Niutang town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina.

               59,1 %

               C069

               Ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige virksomheder:

               Shaoxing Marina Biotechnology Co., Ltd., Shaoxing, Zhejiang Province, Kina.

               58,8 %

               C070

               Changzhou Guanghui Biotechnology Co., Ltd., Chunjiang Town, Changzhou city, Jiangsu Province, Kina.

               58,8 %

               C071

               Vitasweet Jiangsu Co., Ltd., Liyang City, Changzhou City, Jiangsu Province, Kina.

               58,8 %

               C072

               Alle andre virksomheder

               59,4 %

               C999

         3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
   4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

               a)

               anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

               b)

               sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og

               c)

               anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.
   Artikel 3
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 25. februar 2016.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina og aspartam med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indgår i visse præparater og/eller blandinger (EUT C 177 af 30.5.2015, s. 6).

      (3)  Se Rettens dom af 11. september 2014 i sag T-443/11, Gold East Paper og Gold Huasheng Paper mod Rådet, ECLI:EU:T:2014:774.

      (4)  Klagen, spørgeskemabesvarelser fra EU-producenten, brugere og producenten i et referenceland.

      (5)  CCM Information Science & Technology Co., Ltd er en forskningsvirksomhed, der leverer markedsinformation, eksplorativ dataanalyse, informationssøgning og rådgivningsbistand. Virksomheden tilbyder databaser, markedsrapporter, handelsanalyser, nyhedsbreve, import- og eksportanalyse samt prisovervågningsrapporter. Den henvender sig til landbrugs-, kemikalie-, fødevare-, lægemiddel-, trykkeri og emballerings- samt energiindustrien. www.cnchemicals.com

      (6)  En visning af de absolutte tal ville sammen med indikeringen af markedsandelen for importen fra Kina afsløre den enkelte EU-producents salgsdata

      Kilde: Informationer fra CCM (fremsendt af EU-producenten) og fra den kinesiske eksportdatabase

      (7)  Produktionskapaciteten blev fastsat på grundlag af en løbende produktion (7/7 og 24/24), der blev lukket ned i 21 dage hver 18. måned på grund af vedligeholdelse.

      (8)  Den ekstraordinære kapacitetsudnyttelsesgrad på 105 % blev opnået i 2011, fordi produktionen ikke blev standset på noget tidspunkt i dette kalenderår på grund af høje salgsmængder (kombination af både salg til Unionen og til eksport)

      Kilde: Oplysninger fremsendt af EU-erhvervsgrenen

      (9)  Almindeligt anerkendte regnskabsprincipper — Generally Accepted Accounting Principles (GAAP).

      (10)  EU-erhvervsgrenen udarbejder sine regnskaber baseret på regnskabsår. Regnskabsåret 2012 udgøres af perioden april 2012 til marts 2013.

      (11)  Klagen, spørgeskemabesvarelser fra EU-producenten, brugere og producenten i referencelandet.

      (12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1963 af 30. oktober 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 287 af 31.10.2015, s. 52).

      (13)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, Belgien.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 614/2012 af 9. juli 2012 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over garanterede traditionelle specialiteter (Falukorv (GTS))

text:
               10.7.2012

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 178/7

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 614/2012
   af 9. juli 2012
   om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er optaget i registret over garanterede traditionelle specialiteter (Falukorv (GTS))
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 af 20. marts 2006 om garanterede traditionelle specialiteter i forbindelse med landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 9, stk. 4, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 509/2006 behandlet Sveriges ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for betegnelsen »Falukorv«, der er registreret i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2430/2001 (2).

               (2)

               Eftersom de pågældende ændringer ikke er af mindre omfang, jf. artikel 11 i forordning (EF) nr. 509/2006, har Kommissionen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, første afsnit, i nævnte forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende
                   (3). Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 9 i forordning (EF) nr. 509/2006, bør ændringen godkendes —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Den ændring af varebeskrivelsen, der blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen i bilaget til denne forordning, godkendes.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. juli 2012.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 93 af 31.3.2006, s. 1.

      (2)  EFT L 328 af 13.12.2001, s. 29.

      (3)  EUT C 251 af 27.8.2011, s. 6.

      BILAG
      Fødevarer bestemt til konsum, som er opført i traktatens bilag I:

         Kategori 1.2.   Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget, m.m.)

      SVERIGE
      Falukorv (GTS)


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2347 af 20. december 2016 om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. april til 30. juni 2017 inden for rammerne af de toldkontingenter, der blev åbnet for æg og ægalbumin ved forordning (EF) nr. 539/2007

text:
               21.12.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 348/15

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/2347
   af 20. december 2016
   om fastsættelse af de mængder, som skal overføres til den mængde, der er fastsat for delperioden 1. april til 30. juni 2017 inden for rammerne af de toldkontingenter, der blev åbnet for æg og ægalbumin ved forordning (EF) nr. 539/2007
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 2 og 3, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 539/2007 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af æg og ægalbumin.

               (2)

               De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet i perioden 1. til 7. december 2016 for delperioden 1. januar til 31. marts 2017, er mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, hvilke mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og disse mængder bør overføres til den mængde, som er fastsat for den følgende kontingentdelperiode.

               (3)

               For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De mængder, for hvilke der ikke er indgivet ansøgninger om importlicens i henhold til forordning (EF) nr. 539/2007, og som skal overføres til delperioden 1. april til 30. juni 2017, er anført i bilaget til denne forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør

            Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 539/2007 af 15. maj 2007 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for æg og ægalbumin (EUT L 128 af 16.5.2007, s. 19).

      BILAG

                  Løbenummer

                  Mængder, der ikke er ansøgt om licens for, og som skal overføres de disponible mængder for delperioden 1. april til 30. juni 2017
                  (i kg udtrykt i skalægækvivalent)

                  09.4015

                  108 000 000

                  09.4401

                  3 899 810

                  09.4402

                  11 625 000


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1287/2011 af 9. december 2011 om ophævelse af forordning (EF) nr. 2014/2005 om licenser under ordningen for import af bananer i Fællesskabet for bananer, der overgår til fri omsætning til toldsatsen i den fælles toldtarif

text:
               10.12.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 328/41

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1287/2011
   af 9. december 2011
   om ophævelse af forordning (EF) nr. 2014/2005 om licenser under ordningen for import af bananer i Fællesskabet for bananer, der overgår til fri omsætning til toldsatsen i den fælles toldtarif
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1964/2005 af 29. november 2005 om toldsatser for bananer (1), særlig artikel 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2014/2005 (2) er der fastsat en mekanisme for tilsyn med importen af bananer, som er baseret på importlicenser.

               (2)

               Ved afgørelse 2011/194/EU (3) har Rådet godkendt indgåelsen af Genèveaftalen om handel med bananer mellem Den Europæiske Union og Brasilien, Colombia, Costa Rica, Ecuador, Guatemala, Honduras, Mexico, Nicaragua, Panama, Peru og Venezuela ("Genèveaftalen") og en aftale om handel med bananer mellem Den Europæiske Union og Amerikas Forenede Stater ("EU/USA-aftalen"). Aftalerne er nu ved at blive ratificeret af de underskrivende parter. Som følge af indgåelsen af disse aftaler er EU's handelsordning for bananer henhørende under KN-kode 0803 00 19 blevet ændret, hvad angår struktur og virkemåde.

               (3)

               Som følge af de nye toldsatser for bananer, der skal anvendes i henhold til Genèveaftalen, er forordning (EF) nr. 1964/2005 blevet ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 306/2011 (4) med virkning fra den dato, hvor aftalen træder i kraft.

               (4)

               I lyset af godkendelsen af de nævnte aftaler, hvorved en langvarig tvist om bananer blev bilagt, er det ikke længere tilstrækkeligt at anvende importlicenser med sikkerhedsstillelse som et statistisk værktøj til overvågning af bananimporten.

               (5)

               Der er udarbejdet nye og mere præcise metoder til overvågning af bananimporten, som er mindre omstændelige end licenser, der er tunge og dyre at administrere for virksomhederne og de nationale forvaltninger.

               (6)

               De erhvervsdrivendes pligt til at få udstedt en importlicens for import af bananer uanset deres oprindelse, bør derfor bortfalde. Forordning (EF) nr. 2014/2005 bør derfor ophæves. Eftersom importlicenser i henhold til artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2014/2005 kun er gyldige det år, de udstedes, bør det fastsættes, at pligten til at få udstedt en importlicens bortfalder fra den 1. januar 2012.

               (7)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Forordning (EF) nr. 2014/2005 ophæves.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Den anvendes fra den 1. januar 2012.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. december 2011.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 316 af 2.12.2005, s. 1.

      (2)  EUT L 324 af 10.12.2005, s. 3

      (3)  EUT L 88 af 4.4.2011, s. 66

      (4)  EUT L 88 af 4.4.2011, s. 44


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2110 af 12. november 2015 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Mojama de Barbate (BGB))

text:
               24.11.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 306/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/2110
   af 12. november 2015
   om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Mojama de Barbate (BGB))
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Spaniens ansøgning om registrering af betegnelsen »Mojama de Barbate« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

               (2)

               Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Mojama de Barbate« registreres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Betegnelsen »Mojama de Barbate« (BGB) registreres.
   Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.7. Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 12. november 2015.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Phil HOGAN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 223 af 8.7.2015, s. 10.

      (3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).