title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1777 af 6. oktober 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse tykke plader af ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

text:
               7.10.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 272/5

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1777
   af 6. oktober 2016
   om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse tykke plader af ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7,
   efter høring af medlemsstaterne, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Indledning

               (1)

               Den 13. februar 2016 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Den Europæiske Union (»Unionen«) af flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustfrit stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover (»tykke plader«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) på grundlag af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) (»grundforordningen«).

               (2)

               Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (3) (»indledningsmeddelelsen«).

               (3)

               Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2016 af European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af tykke plader.

               (4)

               Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

         1.2.   Registrering

               (5)

               Som følge af en anmodning fra klageren, som blev understøttet af de påkrævede beviser, offentliggjorde Kommissionen den 10. august 2016 gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357 (4), hvorved importen af tykke plader med oprindelse i Folkerepublikken Kina blev gjort til genstand for registrering fra den 11. august 2016 (»registreringsforordningen«).

         1.3.   Interesserede parter

               (6)

               I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

               (7)

               De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger ved indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

               (8)

               Kommissionen underrettede også producenter i Australien, Brasilien, Canada, Indien, Japan, Republikken Korea, Malaysia, Mexico, Rusland, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Ukraine og USA om indledningen og opfordrede dem til at deltage.

               (9)

               I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende USA som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

               (10)

               De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til valget af referenceland og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         1.4.   Stikprøveudtagning

               (11)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen i henhold til grundforordningens artikel 17.

         1.4.1.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

               (12)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. Kommissionen havde udtaget stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde af samme vare i undersøgelsesperioden, samtidig med at der sikredes geografisk spredning.

               (13)

               Den foreløbige stikprøve bestod af tre EU-producenter i tre forskellige medlemsstater, der tegnede sig for over 26 % af det samlede salg af tykke plader fra EU-producenter, der deltog i gennemgangen af repræsentativiteten. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve.

               (14)

               Klageren og den stikprøveudtagne virksomhed anførte selv, at det ikke var hensigtsmæssigt, at Metinvest Trametal Spa (»Trametal«) indgik i stikprøven, da denne virksomhed ikke er et integreret stålværk, men snarere et anlæg, der genvalser indkøbte plader fra en forretningsmæssigt forbundet virksomhed i Ukraine, og som derfor angiveligt ikke er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

               (15)

               EU-erhvervsgrenen består både af integrerede stålværker og af genvalsningsanlæg, og der er begge typer af EU-producenter blandt klagerne. Langt størstedelen af de tykke plader, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, er dog produceret af integrerede stålværker.

               (16)

               Kommissionen fastslog endvidere, at Trametal indkøber pladerne, der er det vigtigste inputmateriale, og som typisk tegner sig for omkring 70 % af de samlede omkostninger, fra deres forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Ukraine. Derfor er særligt indikatorerne vedrørende omkostninger og rentabilitet direkte påvirket af denne forbindelse, såvel som udførelsen og den særlige situation for den forretningsmæssigt forbundne ukrainske virksomhed, der leverer pladerne.

               (17)

               Kommissionen bemærker imidlertid, at begge typer EU-producenters situation — integrerede stålværker og genvalsningsanlæg — afspejles fuldt ud i de makroøkonomiske indikatorer, der er beskrevet i betragtning 105-124.

               (18)

               Af de grunde, der er anført i betragtning 14-16, finder Kommissionen dog foreløbigt, at Tramels særlige situation ikke er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen, og at de mikroøkonomiske indikatorer, der er beskrevet i betragtning 125-138, ikke burde påvirkes heraf.

               (19)

               Ifølge Kommissionen var denne bemærkning berettiget, og efter at have analyseret de foreløbige tilgængelige oplysninger om skade, fjernede den Trametal fra stikprøven og erstattede virksomheden med Ilsenburger Grobblech GmbH, som er den næststørste EU-producent, set i forhold til EU-salgsmængde i undersøgelsesperioden, som defineret i betragtning 28.

               (20)

               Kommissionen forelagde den 7. marts 2016 de interesserede parter en note, der redegjorde for årsagerne til at ændre stikprøven, og hvori de virksomheder, der indgik i den reviderede stikprøve, var anført. Ingen af de interesserede parter fremsatte bemærkninger til den endelige stikprøve.

         1.4.2.   Stikprøveudtagning af importører

               (21)

               Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve.

               (22)

               Seks importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Tre af dem blev udtaget til stikprøven.

         1.4.3.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

               (23)

               For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at foretage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at indgive de i indledningsmeddelelsen angivne oplysninger. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

               (24)

               14 eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre virksomheder på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og stikprøven blev derfor bekræftet.

         1.5.   Individuel undersøgelse

               (25)

               Syv eksporterende producenter i Kina tilkendegav, at de ønskede at anmode om en individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Ingen af dem besvarede dog spørgeskemaet, hvorfor der ikke kunne indrømmes en individuel undersøgelse.

         1.6.   Besvarelser af spørgeskemaet

               (26)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra tre EU-producenter, seks ikke forretningsmæssigt forbundne importører, ti brugere, en gruppe af stålservicecentre, de tre stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina samt to producenter i forskellige referencelande.

         1.7.   Kontrolbesøg

               (27)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende parter:

                           —

                           Sammenslutning:

                                       —

                                       Eurofer, Bruxelles, Belgien

                           —

                           EU-producenter:

                                       —

                                       Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Tyskland

                                       —

                                       Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Tyskland

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Det Forenede Kongerige

                           —

                           Eksporterende producenter i Kina:

                                       —

                                       Nanjing Iron and Steel Co., Ltd

                                       —

                                       Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                                       —

                                       Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           —

                           Producent i referencelandet:

                                       —

                                       Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Australien.

         1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

               (28)

               Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«).

               (29)

               Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (30)

               Den pågældende vare er flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustrift stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 og ex 7225 99 00 (»tykke plader«) og med oprindelse i Kina.

               (31)

               Tykke plader anvendes til fremstilling af udstyr til byggesektoren, til minedrift og til skovhugst, trykbeholdere, rørledninger til olie og gas, skibsbygning og broer og bygninger.

         2.2.   Samme vare

               (32)

               Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser:

                           a)

                           den pågældende vare

                           b)

                           den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Australien

                           c)

                           den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

               (33)

               Kommissionen har derfor besluttet foreløbigt, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

               (34)

               En interesseret part hævdede, at varedækningen var defineret for bredt. Parten anførte navnlig, at varedækningen burde være begrænset til de såkaldte »tykke råvareplader«, mens de såkaldte »tykke specialplader« burde være udelukket fra varedækningen. Denne part understøttede primært sin påstand med to argumenter.

               (35)

               For det første fremførte parten, at oplysningerne i klagen hovedsagelig vedrører »tykke råvareplader«, som udgør størstedelen af eksporten fra Kina. For det andet fremførte parten, at varedækningen er bredere end definitionen af samme vare i grundforordningens artikel 1, stk. 4.

               (36)

               Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at det kun er nødvendigt at fremlægge tilstrækkelige beviser for dumping, skade og en årsagssammenhæng på klage-stadiet. Det er derfor ikke nødvendigt at fremlægge oplysninger om det fuldstændige varesortiment på dette stadium. Det at begrænse analysen til de eksporterede varetyper, som der sælges flest af, betyder ikke, at varedefinitionen også skal begrænses til disse varetyper.

               (37)

               For det andet er det fastsat i grundforordningens artikel 1, stk. 4, at samme vare skal være identisk eller direkte sammenlignelig med den pågældende vare. Dette er dog ikke en henvisning til definitionen af den pågældende vare som sådan. De forskellige typer af den pågældende vare skal blot have de samme grundlæggende egenskaber, hvilket er tilfældet som beskrevet i betragtning 32.

               (38)

               De parametre, som angiveligt adskiller »tykke specialplader« fra »tykke råvareplader«, er den kemiske sammensætning, den mekaniske/teknologiske sammensætning, leveringsbetingelserne, tykkelsen samt certificeringen til og kontrollen i forbindelse med skibsbygningsformål.

               (39)

               Med undtagelse af tykkelsen vedrører ingen af disse parametre varens grundlæggende egenskaber. Parten argumenterer for, at alle varer med en tykkelse > 50,8 mm bør udelukkes fra varedækningen. Det eneste argument, som parten fremfører til at underbygge en grænse for tykkelsen, er, at klagen angiveligt kun var rettet mod tykke plader med en tykkelse < 50,8 mm, da de umiddelbare beviser, som er fremlagt i et bilag til klagen, for så vidt angår dumpingberegningen, er begrænset til disse varer.

               (40)

               Det er dog tydeligt, at varedefinitionen i klagen også omfatter produkter med en tykkelse > 50,8 mm, idet varedækningen ikke fastsætter en øvre grænse for tykkelsen. Som nævnt ovenfor er dét, at de umiddelbare beviser for dumping kun omfatter de mest eksporterede varetyper, ikke ensbetydende med, at varedefinitionen er begrænset til disse typer.

               (41)

               Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at varedefinitionen forbliver uændret.

         3.   DUMPING

   3.1.   Normal værdi

   3.1.1.   Markedsøkonomisk behandling

               (42)

               Hvis en eksporterende producent i Kina opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastlægger Kommissionen, som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), den normale værdi for den pågældende virksomhed, jf. artikel 2, stk. 1-6.

               (43)

               Kommissionen sendte et ansøgningsskema om markedsøkonomisk behandling til alle eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, for at de kunne anmode om markedsøkonomisk behandling. Ingen af dem besvarede ansøgningsskemaet, og ingen af dem kunne derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.

         3.1.2.   Referenceland

               (44)

               Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland.

               (45)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den påtænkte at vælge USA som et egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger.

               (46)

               Der blev sendt spørgeskemaer til alle kendte producenter af tykke plader i de lande, der er nævnt i betragtning 8, og der blev modtaget to besvarelser: én fra en producent i Australien og én fra en producent i USA.

               (47)

               Besvarelsen fra producenten i USA dokumenterede produktion og salg på hjemmemarkedet i USA.

               (48)

               I sin spørgeskemabesvarelse meddelte den amerikanske producent Kommissionen, at den normale amerikanske toldafgift på import af tykke plader er nul. Der er indført en antidumpingtold på importen fra Kina samt både en antidumpingtold og en antisubsidietold på importen fra Indien, Indonesien og Republikken Korea.

               (49)

               Der er syv amerikanske producenter på hjemmemarkedet i USA samt import fra Republikken Korea, Tyskland, Frankrig og Canada, der udgjorde en markedsandel på 20 %.

               (50)

               Besvarelsen fra den australske producent indeholdt dokumentation for både produktion og salg på det australske hjemmemarked samt for, at producenten er den eneste af slagsen i Australien. Importen til Australien udgjorde dog en markedsandel på 35 %. Der er indført en antidumpingtold på importen fra Kina, Indonesien, Japan, Republikken Korea og Taiwan, men denne told er lav, og for nogle virksomheder er den lig nul.

               (51)

               Det australske hjemmemarked kan anses for at være mere konkurrencedygtigt, fordi importen udgør en større markedsandel og tolden på importen er lavere.

               (52)

               Kommissionen konkluderede derfor på dette tidspunkt, at Australien er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

         3.1.3.   Normal værdi

               (53)

               Oplysningerne fra de samarbejdsvillige producenter i referencelandet blev lagt til grund for fastlæggelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke indrømmedes markedsøkonomisk behandling, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

               (54)

               Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.

               (55)

               Hjemmemarkedssalget anses for at være repræsentativt, når referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver kinesisk eksporterende producent, der indgår i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden.

               (56)

               På den baggrund var det samlede salg for den samarbejdsvillige eksporterende producent af samme vare på hjemmemarkedet i referencelandet repræsentativt.

               (57)

               Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.

               (58)

               Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for referencelandsproducenten på hjemmemarkedet for hver varetype, der var identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen af hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.

               (59)

               Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden for hver af de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen.

               (60)

               Kommissionen fandt, at nogle varetyper var repræsentative på dette grundlag, mens andre ikke var, enten på grund af lave mængder, eller fordi den eksporterede varetype ikke blev solgt på hjemmemarkedet af referencelandsproducenten.

               (61)

               Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

               (62)

               Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:

                           1)

                           salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, samt

                           2)

                           den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

               (63)

               I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

               (64)

               Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:

                           1)

                           mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

                           2)

                           den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

               (65)

               Når en varetype ikke blev solgt i repræsentative mængder, eller den slet ikke blev solgt, eller når salget ikke var rentabelt på referencelandsproducentens hjemmemarked, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

               (66)

               For hver af de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for hver af disse varetyper, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger.

               (67)

               For varetyper, der slet ikke blev solgt, eller hvor salget ikke var rentabelt, på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet ved at lægge de gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten for transaktioner, der foregik i almindelig handel på hjemmemarkedet for samme vare, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger for hver varetype.

               (68)

               I de tilfælde, hvor en varetype slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet i referencelandet, blev produktionsomkostningerne fastsat på grundlag af omkostningerne ved den nærmeste, billigere varetype.

         3.2.   Eksportpris

               (69)

               For hver eksporterende producent i stikprøven blev eksportprisen kontrolleret under kontrolbesøget. Når eksporten til Unionen blev solgt til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde enten direkte eller gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen.

               (70)

               En af de stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede tykke plader via en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen for dette salg blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9.

         3.3.   Sammenligning

               (71)

               Kommissionen sammenlignede referencelandsproducentens normale værdi og eksportprisen hos de stikprøveudtagne eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

               (72)

               I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til transport, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, indirekte skatter, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer.

               (73)

               For de stikprøveudtagne eksporterende producenter, som solgte til Unionen via forretningsmæssigt forbundne forhandlere med funktioner svarende til dem, der udøves af en agent, der arbejder på provisionsbasis, blev der foretaget en justering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i).

         3.4.   Dumpingmargener

               (74)

               For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

               (75)

               På dette grundlag er de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener, udtrykt i procent af varens cif-pris (omkostninger, forsikring og fragt), Unionens grænse, ufortoldet, følgende:

                  Tabel 1

                  Dumpingmargener for stikprøveudtagne virksomheder

                           Virksomhed

                           Midlertidig dumpingmargen

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

               (76)

               For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, udregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de eksporterende producenter i stikprøven i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6.

               (77)

               På dette grundlag udgør den midlertidige dumpingmargen for de ikke-stikprøveudtagne samarbejdsvillige eksporterende producenter 125,5 %.

               (78)

               For alle andre eksporterende producenter i Kina beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.

               (79)

               Kommissionen fastsatte først graden af samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina. Graden af samarbejde er baseret på de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra Kina til Unionen.

               (80)

               I dette tilfælde er graden af samarbejde høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for ca. 87 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På det grundlag besluttede Kommissionen at basere dumpingmargenen for alle andre virksomheder på niveauet for den stikprøveudtagne virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen.

               (81)

               De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

                  Tabel 2

                  Dumpingmargener for alle virksomheder

                           Virksomhed

                           Midlertidig dumpingmargen

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           Andre samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven

                           125,5 %

                           Alle andre virksomheder

                           127,6 %

         4.   SKADE

   4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

               (82)

               Den samme vare blev fremstillet af 30 EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

               (83)

               26 af dem samarbejdede i forbindelse med stikprøveundersøgelsen. Disse samarbejdsvillige EU-producenter udgør ca. 94 % af den samlede EU-erhvervsgrens produktion og EU-erhvervsgrenens samlede salg af samme vare i undersøgelsesperioden.

               (84)

               Den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden er på omkring 10,3 mio. ton. Kommissionen fastsatte tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som eksempelvis klagen, de efterprøvede spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven og de efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer.

               (85)

               Som nævnt i betragtning 1 blev der udtaget tre EU-producenter til stikprøven, og de tegnede sig for ca. 28,5 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg og den samlede EU-produktion af samme vare i undersøgelsesperioden.

         4.2.   EU-forbruget

               (86)

               Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af Eurostats importstatistikker og efterprøvede salgsoplysninger fra EU-erhvervsgrenen.

               (87)

               EU-forbruget af tykke plader udviklede sig som følger:

                  Tabel 3

                  EU-forbrug (ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Samlet EU-forbrug (ton)

                           8 991 777

                           8 423 747

                           8 820 363

                           9 467 177

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              94

                              98

                              105

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

               (88)

               EU-forbruget steg med 5 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser først et fald på 6 % mellem 2012 og 2013 og derefter en genrejsning i 2014 og i undersøgelsesperioden på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton.

               (89)

               EU-producenters bundne anvendelse er ubetydelig, da den tegner sig for mindre end 0,5 % af EU-forbruget i den betragtede periode. Skadesindikatorerne vurderes derfor for hele EU-markedet, inklusive EU-producenternes bundne anvendelse.

         4.3.   Importens omfang og markedsandel

               (90)

               Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 87.

               (91)

               Importen af tykke plader til Unionen udviklede sig som følger:

                  Tabel 4

                  Importmængde (ton) og markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Importmængde fra Kina (ton)

                           410 583

                           343 545

                           693 117

                           1 359 143

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              84

                              169

                              331

                           Kinas markedsandel

                           4,6 %

                           4,1 %

                           7,9 %

                           14,4 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              89

                              172

                              314

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

               (92)

               Importmængden fra Kina til Unionen steg med 231 % i den betragtede periode. Efter et fald på 16 % mellem 2012 og 2013 steg importen fra Kina igen betydeligt i 2014 med 85 procentpoint og fortsatte med at stige i undersøgelsesperioden med yderligere 162 procentpoint.

               (93)

               Det første fald i eksporten fra Kina mellem 2012 og 2013 skyldes det faldende forbrug på EU-markedet, som vist i tabel 3 i betragtning 87. Efter 2013 oplevede EU-markedet et dynamisk opsving, og det steg med over 1 mio. ton mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Denne stigning i forbruget blev næsten udelukkende dækket af importen fra Kina, der på tilsvarende vis steg med over 1 mio. ton i denne periode.

               (94)

               Markedsandelen for importen fra Kina blev også mere end tredoblet fra 4,6 % i 2012 til 14,4 % i undersøgelsesperioden.

         4.3.1.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

               (95)

               Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser for tykke plader til Unionen fra Kina udviklede sig således:

                  Tabel 5

                  Importpriser (i EUR/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Priser på importen fra Kina

                           647

                           539

                           488

                           460

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              83

                              75

                              71

                              Kilde: Eurostat

               (96)

               De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt med 29 % i den betragtede periode. Der var et konstant fald fra 647 EUR/ton i 2012 til 460 EUR/ton i undersøgelsesperioden.

               (97)

               Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

                           1)

                           de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de tre EU-producenter i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, samt

                           2)

                           de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de tre stikprøveudtagne producenter i Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, som fastsat på cif-basis, med passende justeringer for omkostninger efter importen.

               (98)

               Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af omsætningen i undersøgelsesperioden hos de tre EU-producenter, der indgik i stikprøven.

               (99)

               Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med gennemsnitligt 29 %.

         4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.4.1.   Generelle bemærkninger

               (100)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

               (101)

               Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer.

               (102)

               Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, arbejdskraftomkostninger, vækst, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter tidligere dumping) for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, EU-producenterne og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). De makroøkonomiske data vedrørte alle EU-producenter.

               (103)

               Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer (gennemsnitlige enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at skaffe kapital) på grundlag af oplysninger fra spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven, som var behørigt kontrolleret, samt tilgængelige officielle statistikker (Eurostat). Oplysningerne vedrørte EU-producenterne i stikprøven.

               (104)

               Kommissionen bemærker, at en af de stikprøveudtagne EU-producenter indstillede produktionen af tykke plader i december 2015. Denne indstilling har ingen indvirkning på nogen skadesindikatorer, da det skete i slutningen af undersøgelsesperioden, og begge datasæt blev derfor anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

         4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

   4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (105)

               Den samlede EU-produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Produktionsmængde (ton)

                           11 795 082

                           10 352 766

                           10 911 713

                           10 345 121

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              88

                              93

                              88

                           Produktionskapacitet (ton)

                           16 972 100

                           16 410 487

                           16 646 634

                           16 618 427

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              97

                              98

                              98

                           Kapacitetsudnyttelse

                           69 %

                           63 %

                           66 %

                           62 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              91

                              94

                              90

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

               (106)

               EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Efter et fald på 12 % mellem 2012 og 2013 steg produktionsmængden en anelse i 2014 med 5 procentpoint for så at falde med 5 procentpoint igen i 2015 og dermed komme tilbage til samme niveau som i 2013.

               (107)

               Det første fald i produktionsmængden mellem 2012 og 2013 skyldes det faldende forbrug på EU-markedet, som vist i tabel 3 i betragtning 87. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af den efterfølgende stigning i forbruget mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens forbruget steg med 11 % eller over 1 mio. ton, steg EU-erhvervsgrenens produktion kun en smule og kun kortvarigt i 2014 og faldt i undersøgelsesperioden ned til det lave niveau for 2013.

               (108)

               Tallene for EU-erhvervsgrenens indberettede produktionskapacitet vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige, og som vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger.

               (109)

               På dette grundlag faldt produktionskapaciteten moderat med 2 % i løbet af den betragtede periode i et marked, der voksede med 6 % i samme periode.

               (110)

               Da faldet i produktionsmængden er større end faldet i produktionskapaciteten, faldt EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 10 % i den betragtede periode.

         4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

               (111)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Salgsmængde og markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Salgsmængde på EU-markedet (ton)

                           7 518 049

                           6 972 140

                           6 873 967

                           6 954 688

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              93

                              91

                              93

                           EU-erhvervsgrenens markedsandel

                           83,6 %

                           82,8 %

                           77,9 %

                           73,5 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              99

                              93

                              88

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

               (112)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 7 % i den betragtede periode. Efter et fald på 7 % mellem 2012 og 2013 og et yderligere fald i 2014 på 2 procentpoint steg salgsmængden en smule med 2 procentpoint i undersøgelsesperioden.

               (113)

               Ligesom for udviklingen i produktionsmængden skyldtes det oprindelige fald i salgsmængden mellem 2012 og 2013 det faldende forbrug på EU-markedet, som forklaret i betragtning 87. EU-erhvervsgrenen var imidlertid ikke i stand til at drage fordel af den efterfølgende stigning i forbruget mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens EU-forbruget steg med over 1 mio. ton, forblev EU-erhvervsgrenens salgsmængde på det lave niveau for 2013.

               (114)

               Da salgsmængden faldt med 7 % på et marked, der voksede med 5 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 12 % i den betragtede periode.

         4.4.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

               (115)

               EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 8

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Antal ansatte (fuldtidsbeskæftigelse/FTE)

                           22 622

                           20 920

                           19 688

                           18 722

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              92

                              87

                              83

                           Produktivitet (ton/FTE)

                           521

                           495

                           554

                           553

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              95

                              106

                              106

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

               (116)

               EU-erhvervsgrenen reducerede beskæftigelsen med 17 % i den betragtede periode. Det skyldtes primært to ting:

                           —

                           Reduktionen på 12 % i produktionsmængden som følge af de stigende mængder dumpingimport fra Kina

                           —

                           EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på grund af den voksende konkurrence fra dumpingimporten fra Kina. Effektivitetsgevinster øgede produktiviteten med 6 %.

               (117)

               Kommissionen bemærker, at forbruget på EU-markedet steg med 5 % i den betragtede periode. Uden de stigende mængder af dumpingimport fra Kina ville EU-erhvervsgrenens derfor have været i stand til at opretholde beskæftigelsen, da effektivitetsgevinsterne ville være blevet opvejet af den øgede efterspørgsel.

         4.4.2.4.   Arbejdskraftomkostninger

               (118)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. FTE (fuldtidsækvivalent)

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. årsværk (EUR)

                           49 257

                           51 594

                           51 589

                           55 542

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              105

                              105

                              113

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

               (119)

               På grund af de betydelige reduktioner i arbejdsstyrken, som anført i betragtning 115, steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat med 13 % i den betragtede periode. Selv om en vis del af de øgede arbejdskraftomkostninger vedrørte obligatoriske lønstigninger i henhold til kollektive overenskomster skyldes stigningen overvejende de omkostninger, der var ved at reducere arbejdsstyrken og arbejdstiden. Disse omkostninger omfatter fratrædelsesgodtgørelser og de højere omkostninger, der er forbundet med deltidsarbejde på grund af faldende produktion som følge af de stadigt stigende mængder af dumpingimport.

         4.4.2.5.   Vækst

               (120)

               EU-forbruget faldt først fra 2012 til 2013 med 6 % eller med ca. 600 000 ton. Dette fald havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, hvad angår salgs- og produktionsmængder.

               (121)

               Mellem 2013 og undersøgelsesperioden var situationen en anden. EU-forbruget oplevede en dynamisk vækst på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton. EU-erhvervsgrenen kunne dog ikke drage fordel af denne dynamiske vækst. Produktions- og salgsmængderne forblev derimod på det meget lave niveau i 2013. Al væksten på EU-markedet blev dækket af de stigende mængder dumpingimport til lave priser fra Kina, som også steg med over 1 mio. ton mellem 2013 og undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 91.

         4.4.2.6.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (122)

               Dumpingmargenerne for alle eksporterende producenter fra Kina oversteg 100 %. Virkningen af de høje dumpingmargeners omfang på EU-erhvervsgrenen var meget alvorlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina.

               (123)

               I 2000 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse varmtvalsede flade produkter af ulegeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indien og Rumænien. Disse foranstaltninger omfattede en varedækning, der var meget lig varedækningen i denne undersøgelse. Foranstaltningerne udløb den 11. august 2005.

               (124)

               Som anført i betragtning 221 opnåede EU-erhvervsgrenen en rentabilitet, der oversteg målfortjenesten. Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen opnåede genrejsning efter tidligere dumping.

         4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

   4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (125)

               De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og enhedsproduktionsomkostningerne for EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 10

                  Salgspriser i Unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Salgspris (EUR/ton)

                           821

                           691

                           658

                           617

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              84

                              80

                              75

                           Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

                           836

                           784

                           705

                           680

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              94

                              84

                              81

                              Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser

               (126)

               De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven faldt med 25 %, mens de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger faldt med 19 % i den betragtede periode. Salgspriserne er faldet hurtigere og har i gennemsnit ligget konstant lavere end enhedsproduktionsomkostningerne.

               (127)

               For at begrænse tabet af markedsandel var EU-producenterne nødt til at følge den nedadgående prisspiral og reducere deres salgspriser betydeligt. Dette prisfald er betydeligt større end faldet i produktionsomkostningerne, hvilket hovedsagelig skyldtes faldet i råvarepriserne i den betragtede periode og de produktivitetsgevinster, der blev opnået gennem reduktion af arbejdsstyrken som anført i betragtning 115.

         4.4.3.2.   Lagerbeholdninger

               (128)

               Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 11

                  Lagerbeholdninger

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Slutlagre (ton)

                           224 600

                           228 325

                           246 532

                           282 631

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              102

                              110

                              126

                           Slutlagre i procent af produktionen

                           9 %

                           10 %

                           10 %

                           12 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              109

                              111

                              135

                              Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser

               (129)

               Slutlagrene hos de tre EU-producenter i stikprøven steg støt med 26 % i den betragtede periode. Samtidig voksede deres slutlagre i procent af produktionen også støt med 35 %.

               (130)

               Den største årsag til stigningen i lagerbeholdningerne var, at selv om EU-erhvervsgrenen forsøgte at forhindre den faldende produktionsmængde, faldt salgsmængderne endnu hurtigere, fordi EU-erhvervsgrenen ikke kunne udnytte væksten på markedet på grund af de stigende mængder af dumpingimport til lave priser.

         4.4.3.3.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (131)

               Kommissionen beregnede rentabilitet for EU-producenterne i stikprøven som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

               (132)

               De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

                  Tabel 12

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

                           1,6 %

                           – 12,2 %

                           – 4,4 %

                           – 10,4 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              – 773

                              – 280

                              – 658

                           Likviditet
                           (1 000  EUR)

                           52 449

                           – 109 945

                           19 964

                           – 66 035

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              – 210

                              38

                              – 126

                           Investeringer
                           (1 000  EUR)

                           209 128

                           224 431

                           170 108

                           143 420

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              107

                              81

                              69

                           Investeringsafkast

                           7,6 %

                           – 22,4 %

                           – 2,2 %

                           – 13,7 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              – 297

                              – 29

                              – 182

                              Kilde: Efterprøvede spørgeskemabesvarelser

               (133)

               Rentabiliteten faldt med 758 % i den betragtede periode. Efter at have opnået en rentabilitet på 1,6 % i 2012 blev EU-producenterne i stikprøven tabsgivende i de følgende år.

               (134)

               Mens det store tab på 12,2 % i 2013 var delvist forårsaget af den meget lave efterspørgsel det år, kunne EU-erhvervsgrenen ikke udnytte den efterfølgende dynamiske vækst i EU-forbruget på 11 procentpoint på grund af det betydelige pris- og mængdemæssige pres, som den stigende import fra Kina i 2014 og i undersøgelsesperioden, udgjorde. Som anført i betragtning 93 blev denne stigning i EU-forbruget næsten fuldstændigt dækket af dumpingimporten fra Kina.

               (135)

               Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Likviditeten faldt med 226 % i den betragtede periode. Efter et fald på 310 % mellem 2012 og 2013, som delvist skyldtes den meget lave efterspørgsel i det pågældende år, forbedrede likviditeten sig og blev en anelse positiv i 2014. Ikke desto mindre fortsatte den negative tendens i undersøgelsesperioden, hvor likviditeten igen blev meget negativ.

               (136)

               Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet faldt med 282 % i den betragtede periode. Efter det dramatiske fald på 397 % mellem 2012 og 2013, som delvist skyldtes den meget lave efterspørgsel i det pågældende år, forbedrede det sig en anelse i 2014 og i undersøgelsesperioden, men forblev dog negativt.

               (137)

               Som følge heraf reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 31 % i den betragtede periode. Efter at have øget investeringerne med 7 % mellem 2012 og 2013 var EU-erhvervsgrenen tvunget til at reducere dem i 2014 med 26 procentpoint og i undersøgelsesperioden med 12 procentpoint. Som anført i tabel 6 i betragtning 105 blev disse investeringer ikke brugt til at øge produktionskapaciteten.

               (138)

               Evnen til at rejse kapital blev påvirket af tabene i den betragtede periode og har i sidste instans ført til en indstilling af driften hos en af EU-producenterne i stikprøven.

         4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

               (139)

               Den betragtede periode er kendetegnet ved to særskilte perioder: fra 2012 til 2013 og fra 2014 til udgangen af undersøgelsesperioden.

               (140)

               I første omgang faldt EU-forbruget markant med 6 % mellem 2012 og 2013. Dette faldende forbrug havde en negativ indvirkning på mange skadesindikatorer, såsom salgsmængde og -priser, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse, produktivitet, rentabilitet, likviditet og investeringsafkast.

               (141)

               Efterfølgende oplevede EU-forbruget en dynamisk vækst på 11 procentpoint eller over 1 mio. ton i 2014 og i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenen kunne dog ikke udnytte denne vækst, som blev dækket af de stigende mængder dumpingimport fra Kina.

               (142)

               Selv ikke med en stigning i EU-forbruget formåede EU-erhvervsgrenens at øge salgs- eller produktionsmængden, og kapacitetsudnyttelsen faldt endda en smule på et marked i vækst.

               (143)

               Forsøgene på at bevare produktionsniveauet resulterede i en stigning i lagerbeholdningerne på 24 procentpoint. EU-erhvervsgrenen mistede også 9,3 procentpoint af sin markedsandel til importen fra Kina, hvis markedsandel steg med 10,3 procentpoint i samme periode. Enhedssalgspriserne faldt med 9 procentpoint, og produktionsomkostningerne faldt med 13 procentpoint.

               (144)

               Dette førte til en mindre forbedring af de finansielle indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, som dog i vid udstrækning forblev negativt i hele perioden. Beskæftigelsen faldt med 9 procentpoint, mens EU-erhvervsgrenen formåede at øge produktiviteten med 11 procentpoint. Desuden var EU-erhvervsgrenen nødt til at reducere investeringerne med 38 procentpoint på grund af den kontinuerligt negative rentabilitet og ditto investeringsafkast.

               (145)

               EU-erhvervsgrenen begrænsede overordnet set sin produktion som helhed og tog reelle skridt til at forbedre effektiviteten ved at skære ned på arbejdsstyrken og produktionskapaciteten og formåede også at reducere produktionsomkostningerne betydeligt.

               (146)

               På trods af EU-erhvervsgrenens indsats i den betragtede periode for at forbedre det generelle resultat forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation betydeligt, da tabene begyndte at stige fra og med 2013.

               (147)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

               (148)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade.

               (149)

               Kommissionen sikrede, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: skærpet konkurrence som følge af problemer med efterspørgslen på EU-markedet, EU-erhvervsgrenens lave kapacitetsudnyttelse, import fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater og konkurrence mellem vertikalt integrerede producenter og genvalsningsanlæg.

         5.1.   Dumpingimportens virkninger

               (150)

               Salgspriserne for de eksporterende producenter fra Kina faldt i gennemsnit med 25 % fra 647 EUR/ton i 2012 til 460 EUR/ton i undersøgelsesperioden. Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra Kina øge deres markedsandel betydeligt fra 4,6 % i 2012 til 14,4 % i undersøgelsesperioden.

               (151)

               Mens faldet i efterspørgslen påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt mellem 2012 og 2013, har den efterfølgende næsten konstante stigning i importen fra Kina til underbudspriser haft en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater.

               (152)

               Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger ved at reducere beskæftigelsen og nød godt af faldet i råvarepriser, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele, selv om det var på bekostning af rentabiliteten.

               (153)

               Selv om der var små forbedringer i EU-erhvervsgrenens rentabilitet i form af lavere tab i 2014, steg importmængden yderligere, og priserne faldt endnu mere i undersøgelsesperioden, hvilket førte til et yderligere fald i EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet.

               (154)

               Desuden har den gradvise opbremsning af økonomien og den meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at omdirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne (6), og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked.

               (155)

               Et stort antal andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte eller overvejer at indføre foranstaltninger mod kinesiske stålprodukter, herunder tykke plader (7), fordi priserne er sænket kunstigt som følge af illoyal import, hvilket fører til en usund konkurrence.

               (156)

               Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er EU-markedet blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk dumpingimport til skade for EU-erhvervsgrenen.

               (157)

               Denne konklusion underbygges af de seneste importstatistikker fra Eurostat, som viser, at importen fra Kina er steget endnu mere siden udgangen af undersøgelsesperioden. Importmængderne fra perioden marts til maj 2016 steg med ca. 15 % sammenlignet med importmængderne i undersøgelsesperioden, samtidig med at gennemsnitspriserne på denne import fortsatte med at falde med ca. 30 %.

         5.2.   Virkninger af andre faktorer

   5.2.1.   Skærpet konkurrence som følge af problemer med efterspørgslen på EU-markedet

               (158)

               En interesseret part hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, ikke skyldes import fra Kina, men problemer med efterspørgslen på EU-markedet. Parten hævdede, at selv om efterspørgslen i Unionen steg igen i 2014 og i undersøgelsesperioden, så var den i 2012 på 32 % under det højeste niveau i 2007, og i 2014 var den på 17 % under niveauet i 2004, som angiveligt var et »normalt« år.

               (159)

               Denne ringe efterspørgsel resulterede angiveligt i skærpet konkurrence med hensyn til de begrænsede mængder, som der er behov for på markedet, hvilket har lagt et stort pres på EU-erhvervsgrenens salgspriser.

               (160)

               Den skærpede konkurrence, der var forårsaget af de angivelige problemer med efterspørgslen, havde dog ikke en negativ indvirkning på de kinesiske eksportørers evne til at sælge stadigt større mængder af tykke plader til dumpingpriser på EU-markedet, hvor deres markedsandel steg fra 4,6 % til 14,4 %, hvilket medførte et næsten tilsvarende tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen, og det udøvede et væsentligt pristryk på EU-erhvervsgrenen, hvilket førte til dens negative rentabilitet.

               (161)

               Mens problemerne med efterspørgslen i første omgang havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater i 2013, var det dumpingimporten fra Kina, som var den væsentligste årsag til den skærpede konkurrence på EU-markedet, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden.

               (162)

               EU-erhvervsgrenen kunne faktisk godt have udnyttet opsvinget på markedet i 2014 og i undersøgelsesperioden. Men den blev forhindret i at gøre det på grund af den betydelige stigning i importen fra Kina, som blev mere end tredoblet på disse to år, og som erobrede væsentlige markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen.

               (163)

               Kommissionen konkluderer derfor, at problemerne med efterspørgslen på EU-markedet ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         5.2.2.   EU-producenternes lave kapacitetsudnyttelse

               (164)

               En interesseret part hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, også skyldes lav kapacitetsudnyttelse som følge af EU-producenternes betydelige overkapacitet. Parten hævdede, at allerede i 2012, hvor importen fra Kina var på et relativt lavt niveau, var kapacitetsudnyttelsen allerede meget lav, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde reduceret deres kapacitet i overensstemmelse hermed.

               (165)

               Efterspørgslen i Unionen steg dog betydeligt efterfølgende, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden, hvor efterspørgselsniveauet var 6 % højere end i 2012. I mangel af de kraftigt stigende mængder dumpingimport fra Kina ville denne stigende efterspørgsel have ført til en øget kapacitetsudnyttelse hos EU-erhvervsgrenen, især fordi den reducerede sin produktionskapacitet med 2 % på et marked i vækst.

               (166)

               Kommissionen konkluderer derfor, at den lave kapacitetsudnyttelse, navnlig i 2014 og i undersøgelsesperioden, primært skyldes de kraftigt stigende mængder dumpingimport fra Kina.

         5.2.3.   Import fra andre tredjelande

               (167)

               Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Ud over Kina kom importen primært fra Ukraine og Rusland. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med EU-forbruget som angivet i tabel 3 i betragtning 87.

               (168)

               Importen til Unionen fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 13

                  Import fra andre tredjelande (ton) og markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Ukraine

                           Importmængde (ton)

                           421 553

                           600 896

                           713 189

                           583 132

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              143

                              169

                              138

                           Markedsandel

                           4,7 %

                           7,1 %

                           8,1 %

                           6,2 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              152

                              172

                              131

                           Gennemsnitspris

                           574

                           477

                           470

                           451

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              83

                              82

                              79

                           Rusland

                           Importmængde (ton)

                           148 594

                           158 883

                           196 207

                           222 999

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              107

                              132

                              150

                           Markedsandel

                           1,7 %

                           1,9 %

                           2,2 %

                           2,4 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              114

                              135

                              143

                           Gennemsnitspris

                           513

                           461

                           446

                           412

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              90

                              87

                              80

                           I alt — alle andre tredjelande end Kina

                           Importmængde (ton)

                           1 063 146

                           1 108 062

                           1 253 278

                           1 153 345

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              104

                              118

                              108

                           Markedsandel

                           11,8 %

                           13,2 %

                           14,2 %

                           12,2 %

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              111

                              120

                              103

                           Gennemsnitspris

                           621

                           516

                           505

                           505

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              83

                              81

                              81

                              Kilde: Eurostat

               (169)

               Markedsandelen for importen fra andre tredjelande var forholdsvis stabil i den betragtede periode, mens importen fra Kina steg med 214 %.

               (170)

               Desuden steg markedsandelen for Ukraine og Rusland kun lidt i den betragtede periode. Markedsandelen for Ukraine steg fra 4,7 % til 6,2 %, og for Rusland steg den fra 1,7 % til 2,4 % og kun på bekostning af andre importerende lande end Kina.

               (171)

               Når EU-forbruget steg med 5 %, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 procentpoint i den betragtede periode, betyder det, at importen fra Kina kun vandt markedsandele fra EU-erhvervsgrenen.

               (172)

               Som følge heraf udgør importen fra Kina ca. 54 % af den samlede import til Unionen i undersøgelsesperioden, mens importen fra Ukraine udgør ca. 23 % og fra Rusland ca. 9 %.

               (173)

               Den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande faldt meget langsommere end importpriserne fra Kina. De faldt med 19 %, mens importpriserne fra Kina faldt med 29 %.

               (174)

               Selv om priserne på importen fra Ukraine og Rusland i gennemsnit stadig kun er en smule lavere end importpriserne fra Kina, faldt de meget langsommere end importpriserne fra Kina i den betragtede periode. Priserne er desuden ikke nødvendigvis direkte sammenlignelige, eftersom gennemsnitsprisen også påvirkes af forskellige varesortimenter.

               (175)

               Desuden er importmængderne fra især Ukraine og Rusland eller fra alle andre tredjelande generelt set ikke steget i så betydelig grad, som det er tilfældet fra Kina. Mens mængden af dumpingimport fra Kina steg med næsten 1 mio. ton i den betragtede periode steg importmængden fra Ukraine med ca. 160 000 ton, fra Rusland med ca. 75 000 ton, og fra alle andre tredjelande (herunder Rusland og Ukraine) med omkring 90 000 ton.

               (176)

               Ud fra ovenstående og i betragtning af at importmængderne fra Ukraine og Rusland var meget små sammenlignet med mængderne fra Kina, er der ingen indikation af, at importen fra disse to lande forvoldte EU-erhvervsgrenen skade.

               (177)

               Importen fra alle andre tredjelande (herunder Rusland og Ukraine) er — i gennemsnit — dyrere end importen fra Kina, og den udviste kun en ubetydelig stigning i markedsandelen på 1 procentpoint.

               (178)

               Kommissionen konkluderer derfor, at importen af tykke plader fra tredjelande ikke er den egentlige årsag til, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, og ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         5.2.4.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

               (179)

               EU-erhvervsgrenens eksportmængde og gennemsnitlige eksportpriser udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 14

                  Eksportresultater

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP (2015)

                           Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EU-erhvervsgrenen)

                           1 881 932

                           1 361 279

                           1 825 628

                           1 548 156

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              72

                              97

                              82

                           Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton)

                              Producenter i stikprøven

                           1 002

                           831

                           814

                           764

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              83

                              81

                              76

                              Kilde: Efterprøvede indsendte oplysninger fra Eurofer og spørgeskemabesvarelser

               (180)

               Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder uden for Unionen faldt med 18 % i den betragtede periode. Efter at være faldet med 28 % mellem 2012 og 2013, steg den med 25 procentpoint i 2014 og faldt igen i undersøgelsesperioden med 15 procentpoint.

               (181)

               Hvad angår priserne, faldt de betydeligt med 24 % i den betragtede periode, i tråd med prisfaldet på EU-markedet (– 25 %).

               (182)

               Samlet set afspejler EU-erhvervsgrenens eksportresultater i vid udstrækning dens resultater på EU-markedet. EU-markedet er dog af langt større betydning for EU-erhvervsgrenen end eksportmarkederne er. I hele den betragtede periode var salget på EU-markedet ca. 4 gange højere end eksportsalget.

               (183)

               Kommissionen mener derfor, at på grund af eksportsalgets begrænsede betydning, kan EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         5.2.5.   Konkurrencen mellem vertikalt integrerede EU-producenter og genvalsningsanlæg i Unionen

               (184)

               En interesseret part hævdede, at de vertikalt integrerede EU-producenters fortjenstmargen svækkes af de lavere priser, som genvalsningsanlæg i Unionen tilbyder, der angiveligt ligger 6-9 % under de vertikalt integrerede producenters priser.

               (185)

               Et genvalsningsanlæg er en virksomhed, der ikke fremstiller sit eget inputmateriale, dvs. stålplader. Alle EU-producenter i stikprøven fremstiller deres egne stålplader og er derfor vertikalt integrerede producenter.

               (186)

               I denne forbindelse konstaterer Kommissionen, at priserne på dumpingimporten fra Kina i gennemsnit underbød EU-erhvervsgrenens med 29 % i undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 99. I lyset heraf ville priserne på dumpingimporten fra Kina stadig være mindst 20 % lavere end priserne fra genvalsningsanlæg i Unionen.

               (187)

               Den samme part hævdede også, at de mængder, der blev fremstillet af genvalsningsanlæg i EU, er faldende, fordi mange af dem er afhængige af at få leveret stålplader fra Ukraine. Leveringen fra Ukraine er imidlertid faldet på grund af forsyningsproblemer i den betragtede periode, og dette fald i leveringen er ikke blevet opvejet af produktionen hos andre EU-producenter til trods for deres lave kapacitetsudnyttelse.

               (188)

               I den forbindelse leverede parten ingen dokumentation for, at EU-producenterne ikke var interesserede i eller villige til at levere disse ekstra mængder. Det er derfor tydeligt, at det især var disse prisfølsomme kunder, der fravalgte EU-erhvervsgrenens varer til fordel for den billigere dumpingimport fra Kina.

               (189)

               Kommissionen konkluderer derfor, at de vertikalt integrerede EU-producenters faldende rentabilitet kun i meget begrænset omfang er påvirket af de faldende mængder af tykke plader til moderate priser. der fremstilles af genvalsningsanlæg i Unionen. Kommissionen konkluderer også, at deres faldende rentabilitet i overvejende grad skyldes den meget billigere dumpingimport fra Kina, der også steg betydeligt i mængde.

         5.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

               (190)

               Der blev midlertidigt fastslået en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-producenterne led, og dumpingimporten fra Kina.

               (191)

               Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten.

               (192)

               Det blev ikke foreløbigt konstateret, at de øvrige identificerede faktorer, såsom den skærpede konkurrence, der var forårsaget af problemer med efterspørgslen, den lave kapacitetsudnyttelse, importen fra tredjelande, EU-producenternes eksportresultater, konkurrencen mellem vertikalt integrerede producenter og genvalsningsanlæg, bryder årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af deres eventuelle kombinerede virkning.

               (193)

               Det midlertidige fald i forbruget i 2013 kan til en vis grad have bidraget til skaden det år, men i mangel af de stadigt stigende mængder af dumpingimport til konstant faldende priser ville EU-erhvervsgrenen bestemt have været i stand til at udnytte væksten på markedet i de efterfølgende år. Navnlig ville salgsmængderne været steget igen, salgspriserne ville ikke være faldet til så lave niveauer, og der ville være opnået bedre rentabilitet.

               (194)

               På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes dumpingimporten fra Kina, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen.

         6.   UNIONENS INTERESSER

               (195)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

         6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (196)

               EU-erhvervsgrenen er beliggende i 14 medlemsstater (Østrig, Belgien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Rumænien, Slovenien, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige) og beskæftigede direkte 20 000 personer i forbindelse med tykke plader i den betragtede periode.

               (197)

               26 EU-producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af de kendte producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Hele EU-erhvervsgrenen oplevede en forværring af situationen, jf. analysen af skadesindikatorerne ovenfor, og blev negativt påvirket af dumpingimporten.

               (198)

               Kommissionen forventer, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri.

               (199)

               EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Kommissionen minder om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, f.eks. rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.

               (200)

               Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller i det mindste ikke-skadevoldende niveau, så alle producenter kan operere på EU-markedet på rimelige konkurrencevilkår. Uden foranstaltninger synes der at være stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværres yderligere.

               (201)

               Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold. En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at genrejse sig fra virkningerne af den konstaterede skadevoldende dumping.

         6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

               (202)

               Som angivet i betragtning 22, samarbejdede seks importører i forbindelse med undersøgelsen, og tre af dem blev udtaget til stikprøven. En af importørerne i stikprøven kan tilslutte sig foranstaltningerne, mens de to andre importører i stikprøven er imod indførelsen af foranstaltninger. De resterende tre ikke-stikprøveudtagne importører gav ikke udtryk for deres holdning.

               (203)

               Undersøgelsen viste, at en stigning i priserne som følge af foranstaltningerne ikke ville have en direkte indvirkning på disse ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Tykke plader udgør 20 % eller mindre af deres forretning.

               (204)

               Hertil kommer, at de fleste importører handler med varer fra flere kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Der er intet, der tyder på, at importørerne ikke vil være i stand til fortsat at betjene deres kunder, hvis der indføres foranstaltninger.

               (205)

               På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen derfor foreløbigt, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foranstaltninger.

         6.3.   Brugernes interesser

               (206)

               De største slutbrugerindustrier for tykke plader er inden for byggesektoren, minedrift og skovhugst, trykbeholdere, rørledninger til olie og gas, skibsbygning og broer og bygninger.

               (207)

               Syv brugere og tre forhandlere/stålservicecentre indsendte en spørgeskemabesvarelse for brugere. Fire af svarene var dog særdeles mangelfulde, og kun to af dem var imod indførelsen af foranstaltninger. Kommissionen kan imidlertid ikke behandle disse indsendelser som repræsentative af følgende grunde:

                           —

                           de udgør kun 0,3 % af EU-forbruget

                           —

                           de to brugere, der var imod indførelsen af foranstaltninger, importerer overhovedet ikke fra Kina, så de ville højst blive indirekte berørt af foranstaltningerne.

               (208)

               Kommissionen bemærker endvidere, at tolden bør være med til at sikre en kontinuerlig forsyningssikkerhed på EU-markedet. Uden told vil nogle af EU-producenterne måske være nødt til at lukke/reducere deres produktionsaktiviteter og efterlade mange brugere i EU med begrænsede forsyningskilder.

               (209)

               En af producenterne i stikprøven indstillede netop sin produktion af tykke plader ved slutningen af undersøgelsesperioden, som anført i betragtning 104.

               (210)

               Derudover vil foranstaltningernes omfang sikre lige konkurrencevilkår for alle producenter i Unionen og i tredjelande, hvilket kan give denne EU-producent mulighed for at genoptage produktionen af tykke plader.

               (211)

               På grundlag af ovenstående konkluderer Kommissionen foreløbigt, at det ikke vil have uforholdsmæssigt negative virkninger for brugerne, hvis der indføres foranstaltninger.

         6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (212)

               På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger vil bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning og give mulighed for øgede investeringer, således at producenterne af tykke plader i Unionen bliver bedre rustet til fremtiden, og deres konkurrenceevne styrkes.

               (213)

               EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke indføres en told, vil nogle af EU-producenterne af tykke plader måske være nødt til at lukke/reducere deres aktiviteter i forbindelse med tykke plader, afskedige hundredvis af medarbejdere og efterlade mange EU-brugere med begrænsede forsyningskilder.

               (214)

               Indvirkningen af foranstaltningerne på de få andre parter i Unionen, der gav sig til kende, kan ikke anses for at være væsentlig. Intet i sagen viser, at den potentielle indvirkning på andre berørte parter end de, der gav sig til kende, kan opveje foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. Slutbrugere og forbrugere forventes at få gavn af et fair, konkurrencedygtigt marked, herunder en lokal forsyningskilde, der er fuldt ud i stand til at efterkomme deres behov og anmodninger. Prisen vil fortsat have stor betydning, men på et fair grundlag.

               (215)

               Alt i alt konkluderer Kommissionen på dette tidspunkt i undersøgelsen, at der ikke er nogen tvingende årsager til, at det ikke er i Unionens interesse at indføre midlertidige foranstaltninger for importen af tykke plader med oprindelse i Kina.

         7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

               (216)

               På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

         7.1.   Skadestærskel

               (217)

               For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

               (218)

               Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

               (219)

               For at fastsætte den rimelige fortjeneste, der kunne være opnået på normale konkurrencevilkår, anmodede Kommissionen EU-producenterne i stikprøven om at fremlægge oplysninger om rentabilitet i forbindelse med den samme vare ved salg på EU-markedet i årene fra 2006 til undersøgelsesperioden. Denne information blev fremlagt og behørigt efterprøvet.

               (220)

               EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ mellem 2013 og undersøgelsesperioden. Mens fortjenesten i 2012 var en anelse positiv på 1,6 %, var der allerede en betydelig tilstedeværelse af dumpingimport fra Kina, og denne fortjenstmargen var meget lavere end den fortjenstmargen, der blev opnået i de foregående år.

               (221)

               Det foregående år 2011 viste imidlertid en fortjenstmargen på 7,9 %, hvilket er højere end fortjenstmargenen i 2009 og 2010, dvs. de år, hvor finanskrisen var mest intens, men lavere end fortjenstmargenen i 2006-2008, altså årene før finanskrisen. Det er desuden de senest tilgængelige pålidelige oplysninger, hvor importen fra Kina til Unionen endnu ikke havde fundet sted i betydelige mængder. Kommissionen mener derfor, at denne fortjenstmargen med rimelighed kunne opnås under normale konkurrencevilkår.

               (222)

               Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven i Kina, behørigt justeret for importomkostninger og told, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som EU-producenterne i stikprøven solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

               (223)

               Skadestærsklen for »andre samarbejdsvillige virksomheder« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som dumpingmargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 76-80.

         7.2.   Midlertidige foranstaltninger

               (224)

               Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

               (225)

               På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

                           Virksomhed

                           Dumpingmargen

                           Skadesmargen

                           Midlertidig told

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           73,1 %

                           73,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           65,1 %

                           65,1 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

                           Andre samarbejdsvillige virksomheder

                           125,5 %

                           70,6 %

                           70,6 %

                           Alle andre virksomheder

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

               (226)

               De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen.

               (227)

               Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

               (228)

               En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den ændrer navnet på sin enhed eller opretter en ny produktions- eller salgsenhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (8). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               (229)

               For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør antidumpingtolden for »alle andre virksomheder« ikke kun finde anvendelse på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

         8.   REGISTRERING

               (230)

               Som nævnt i betragtning 5 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357.

               (231)

               Det skete med henblik på den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltningerne i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4. Registreringen af importen bør ophøre. Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft på nuværende tidspunkt.

         9.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

               (232)

               I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

               (233)

               Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af flade produkter af ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustrift stål, silicium-elektrisk stål, værktøjsstål og hurtigstål), varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, eller af tykkelse 4,75 mm eller derover, men ikke over 10 mm, og af bredde 2 050 mm og derover, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 og ex 7225 99 00 (Taric-kode 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
   2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

               Virksomhed

               Midlertidig toldsats

               Taric-tillægskode

               Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

               73,1 %

               C143

               Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

               65,1 %

               C144

               Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

               73,7 %

               C145

               Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er opført i bilaget

               70,6 %

               Alle andre virksomheder

               73,7 %

               C999

         3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
   4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

               a)

               anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

               b)

               sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen samt

               c)

               anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.
   Artikel 3
   1.   Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1357.
   2.   Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er indført højst 90 dage før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.
   Artikel 4
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 6. oktober 2016.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Med virkning fra den 20. juli 2016 er Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 blevet erstattet af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21). Sidstnævnte forordning er i det følgende benævnt »grundforordningen«.

      (3)  EUT C 58 af 13.2.2016, s. 20.

      (4)  EUT L 215 af 10.8.2016, s. 23.

      (5)  Den 11. april 2016 solgte Tata Steel sin »Long Products Europe«-afdeling, herunder tykke plader, til Greybull Capital. Som følge heraf blev British Steel oprettet.

      (6)  Se f.eks. meddelelse fra Kommissionen — »Stål: Bevaring af holdbare jobs og vækst i Europa« (COM(2016)155 final af 16. marts 2016)

      (7)  De tredjelande, der har indført handelsbeskyttelsesforanstaltninger mod tykke plader fra Kina, omfatter Australien, Brasilien, Canada, Indonesien, Malaysia, Mexico, Thailand og USA.

      (8)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

      BILAG

         Kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgår i stikprøven

                  Navn

                  By

                  Taric-tillægskode

                  Angang Steel Company Limited

                  Anshan, Liaoning

                  C150

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                  Baotou, Inner Mongolia

                  C151

                  Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

                  Zhangjiagang, Jiangsu

                  C146

                  Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

                  Danyang, Jiangsu

                  C155

                  Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                  Jiangyin, Jiangsu

                  C147

                  Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

                  Laiwu, Shandong

                  C154

                  Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

                  Xixia, Henan

                  C152

                  Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

                  Qinhuangdao, Hebei

                  C153

                  Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

                  Jinan, Shandong

                  C149

                  Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

                  Wuhan, Hubei

                  C156

                  Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

                  Xinyu, Jiangxi

                  C148