title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/733 af 17. maj 2018 om 284. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

text:
               18.5.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 123/89

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/733
   af 17. maj 2018
   om 284. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 5, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge nævnte forordning er omfattet af indefrysningen af midler og økonomiske ressourcer.

               (2)

               Den 9. maj 2018 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at ændre fire punkter på listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af midler og økonomiske ressourcer. Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ændres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2018.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

            Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

      (1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

      BILAG
      I bilag I til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 foretages følgende ændringer:

                  (1)

                  Identifikationsoplysningerne i følgende punkter under overskriften »Fysiske personer« ændres således:

                              (a)

                                 »Ruben Pestano Lavilla, Jr. (alias (a) Reuben Lavilla, (b) Sheik Omar, (c) Mile D Lavilla, (d) Reymund Lavilla, (e) Ramo Lavilla, (f) Mike de Lavilla, (g) Abdullah Muddaris, (h) Ali Omar, (i) Omar Lavilla, (j) Omar Labella, (k) So, (l) Eso, (m) Junjun). Titel: Sheik. Adresse: 10th Avenue, Caloocan City, Filippinerne. Fødselsdato: 4.10.1972. Fødested: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Filippinerne. Nationalitet: filippinsk. Pasnr.: (a) MM611523 (Filippinsk pas, 2004), (b) EE947317 (Filippinsk pas 2000-2001), (c) P421967 (Filippinsk pasnr. (1995-1997)). Andre oplysninger: (a) tilknyttet Khadafi Abubakar Janjalani og International Islamic Relief Organisation, Filippinernes lokalkontorer, (b) tilbageholdt i Filippinerne siden maj 2011. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 4.6.2008.«

                              affattes således:

                                 »Ruben Pestano Lavilla, Jr. (alias a) Reuben Lavilla, b) Sheik Omar, c) Mile D Lavilla, d) Reymund Lavilla, e) Ramo Lavilla, f) Mike de Lavilla, g) Abdullah Muddaris, h) Ali Omar, i) Omar Lavilla, j) Omar Labella, k) So, l) Eso, m) Junjun). Titel: Sheik. Adresse: 10th Avenue, Caloocan City, Filippinerne. Fødselsdato: 4.10.1972. Fødested: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Filippinerne. Nationalitet: filippinsk. Pasnr.: a) MM611523 (filippinsk pas, 2004), b) EE947317 (filippinsk pas, 2000-2001), c) P421967 (filippinsk pasnr. (1995-1997)). Andre oplysninger: tilbageholdt i Filippinerne siden maj 2011. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 4.6.2008.«

                              (b)

                                 »Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adresse: Yemen. Fødselsdato: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri-kalenderen). Fødested: Riyadh, Saudi-Arabien. Nationalitet: saudiarabisk. Pasnr.: F654645 (saudiarabisk pasnr., udstedt den 30.4.2005, udløbet den 7.3.2010, udstedelsesdato i Hijri-kalenderen 24.6.1426, udløbsdato i Hijri-kalenderen 21.3.1431). Nationalt identifikationsnr.: 1028745097 (saudiarabisk civilt identifikationsnummer). Andre oplysninger: a) Al-Quaidas operative og primære bombefremstiller på Den Arabiske Halvø, b) menes at have skjult sig i Yemen siden marts 2011, c) eftersøgt af Saudi-Arabien, d) også tilknytning til Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi og Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 24.3.2011.«

                              affattes således:

                                 »Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (alias a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A 'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adresse: Yemen. Fødselsdato: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (Hijri-kalenderen). Fødested: Riyadh, Saudi-Arabien. Nationalitet: saudiarabisk. Pasnr.: F654645 (saudiarabisk pasnr., udstedt den 30.4.2005, udløbet den 7.3.2010, udstedelsesdato i Hijri-kalenderen 24.6.1426, udløbsdato i Hijri-kalenderen 21.3.1431). Nationalt identifikationsnr.: 1028745097 (saudiarabisk civilt identifikationsnummer). Andre oplysninger: menes at have skjult sig i Yemen siden marts 2011. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 24.3.2011.«

                  (2)

                  Identifikationsoplysningerne i følgende punkter under overskriften »Juridiske personer, enheder og organer« ændres således:

                              (a)

                                 »Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adresse: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnien-Hercegovina; b) Sarajevo, Bosnien-Hercegovina. Andre oplysninger: Ansatte og partnere omfatter Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 13.3.2002.«

                              affattes således:

                                 »Al-Haramain Islamic Foundation (alias a) Vazir, b) Vezir). Adresse: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosnien-Hercegovina, b) Sarajevo, Bosnien-Hercegovina. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 13.3.2002.«

                              (b)

                                 »Rajah Solaiman Movement (alias (a) Rajah Solaiman Islamic Movement, (b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Adresse: (a) Barangay Mal-Ong, Anda, Pangasinan-provinsen, Filippinerne, (b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, Tarlac-provinsen, Filippinerne, (c) Purdue Street 50, Cubao, Quezon City, Filippinerne. Andre oplysninger: (a) grundlagt og ledet af Hilarion Del Rosario Santos III, (b) tilknyttet Abu Sayyaf-gruppen og Jemaah Islamiyah the International Islamic Relief Organisation, Filippinerne, branchekontorerne, og Khadafi Abubakar Janjalani. Den i artikel 2a, stk. 4, litra b), omhandlede dato: 4.6.2008.«

                              affattes således:

                                 »Rajah Solaiman Movement (alias a) Rajah Solaiman Islamic Movement, b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Adresse: a) Barangay Mal-Ong, Anda, Pangasinan-provinsen, Filippinerne, b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, Tarlac-provinsen, Filippinerne, c) Purdue Street 50, Cubao, Quezon City, Filippinerne. Andre oplysninger: grundlagt og ledet af Hilarion Del Rosario Santos III. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i), omhandlede dato: 4.6.2008.«


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/930 af 19. juni 2018 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Pitina« (BGB))

text:
               2.7.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 165/12

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/930
   af 19. juni 2018
   om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Pitina« (BGB))
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Italiens ansøgning om registrering af betegnelsen »Pitina« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

               (2)

               Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Pitina« registreres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Betegnelsen »Pitina« (BGB) registreres.
   Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 19. juni 2018.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Phil HOGAN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 23 af 23.1.2018, s. 8.

      (3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/931 af 28. juni 2018 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

text:
               2.7.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 165/13

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/931
   af 28. juni 2018
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               Som følge af en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 325/2012 (2) en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (»de pågældende lande«).

               (2)

               Efter Rettens dom af 20. maj 2015 (3) blev foranstaltningerne vedrørende den kinesiske eksporterende producent Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (»Yuanping«) annulleret. Efter gennemførelsen af denne dom genindførte Kommissionen antidumpingforanstaltninger på importen af den pågældende vare fremstillet af Yuanping med virkning fra den 30. november 2016 (4).

               (3)

               De gældende foranstaltninger har form af en værditold på mellem 14,6 % og 52,2 % på importen fra de pågældende lande. For så vidt angår Folkerepublikken Kina (»Kina«), varierer tolden fra 14,6 % til 37,7 % for samarbejdsvillige kinesiske virksomheder. Den landsdækkende antidumpingtold er på 52,2 %. For så vidt angår Indien varierer tolden fra 22,8 % til 31,5 % for samarbejdsvillige virksomheder. Den landsdækkende told er på 43,6 %.

         1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (4)

               Som følge af offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger (5) modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger over for de pågældende lande, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (5)

               Anmodningen blev indgivet den 18. januar 2017 af Oxaquim S.A. (»ansøgeren«), der tegner sig for over 50 % af den samlede EU-produktion af oxalsyre.

               (6)

               Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

         1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

               (7)

               Efter at have fastslået, at der forelå tilstrækkelig dokumentation til at indlede en udløbsundersøgelse, bekendtgjorde Kommissionen den 12. april 2017 ved en meddelelse offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«), at der i medfør af grundforordningens artikel 11, stk. 2 ville blive indledt en udløbsundersøgelse.

         1.4.   Undersøgelse

   1.4.1.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

               (8)

               Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2016 til den 31. marts 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2013 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

         1.4.2.   Parter, der er berørt af undersøgelsen

               (9)

               Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, den anden kendte EU-producent, de kendte eksporterende producenter i de pågældende lande, de kendte importører, brugere og forhandlere, som den vidste, var berørt af sagen, kendte sammenslutninger af EU-producenter og brugere samt repræsentanterne for de eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.

               (10)

               Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring.

         1.4.3.   Stikprøveudtagning

               (11)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

         1.4.3.1.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter

               (12)

               For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Indien og Kina om at fremlægge de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Indiens og Kinas faste repræsentationer ved Den Europæiske Union om at finde frem til og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

               (13)

               Tre eksporterende producenter i Indien fremsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Derfor var det ikke nødvendigt med stikprøveudtagning, og Kommissionen fremsendte et spørgeskema til alle tre virksomheder. Imidlertid indsendte kun to indiske virksomheder en besvarelse af spørgeskemaet.

               (14)

               Ingen virksomheder fra Kina gav sig til kende. Kommissionen underrettede de kinesiske myndigheder ved hjælp af en verbalnote den 18. maj 2017 om, at der ikke var noget samarbejde fra de eksporterende producenter i Kina. Den havde derfor til hensigt at basere sine resultater for de eksporterende producenter i Kina på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil.

         1.4.3.2.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

               (15)

               Oxalsyre blev kun fremstillet af to producenter i Unionen i den betragtede periode. Det var således ikke nødvendigt med stikprøveudtagning af EU-producenter. Selv om der blev fremsendt spørgeskemaer til begge virksomheder, indsendte kun ansøgeren en spørgeskemabesvarelse.

         1.4.3.3.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

               (16)

               For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

               (17)

               Syv virksomheder udfyldte stikprøveskemaet. Kun én af dem anførte, at den havde importeret oxalsyre fra de pågældende lande. I betragtning af det begrænsede antal virksomheder, blev det ikke anset for nødvendigt at foretage en stikprøveudtagning.

         1.5.   Spørgeskemaer og kontrolbesøg

               (18)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet skade og med henblik på at fastslå Unionens interesser.

               (19)

               Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de to kendte EU-producenter, til tre eksporterende producenter i Indien, til alle kendte brugere og til syv ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der besvarede stikprøveskemaet.

               (20)

               Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra to indiske eksporterende producenter, en EU-producent og fem brugere.

               (21)

               Kommissionen udførte kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

                           a)

                           EU-producent:

                                       —

                                       Oxaquim S.A., Spanien

                           b)

                           Eksporterende producenter:

                                       —

                                       Star Oxochem Pvt. Ltd., India (»Star Oxochem«)

                                       —

                                       Radiant Indus Chem Pvt. Ltd., India (»Radiant«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (22)

               Den pågældende vare er oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00 (Taric-kode 2917110091), og med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«).

               (23)

               Oxalsyre anvendes til en lang række formål, f.eks. som reduktions- og blegemiddel, i farmaceutisk syntese og ved fremstilling af kemikalier.

               (24)

               I den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at der findes to former for oxalsyre; uraffineret og raffineret oxalsyre. Raffineret oxalsyre, der blev produceret i Kina, men ikke i Indien, fremstilles ved rensning af uraffineret oxalsyre, hvorved der fjernes jern, chlorider, spor af metaller og andre urenheder. I mangel af samarbejde fra Kina blev det for den nuværende undersøgelse antaget, at eksporterende producenter i Kina har fremstillet og eksporteret raffineret oxalsyre som under den oprindelige undersøgelse.

         2.2.   Samme vare

               (25)

               Oxalsyre, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, og oxalsyre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien og Kina, og oxalsyre, som Unionen importerer fra Indien og Kina, har stort set de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.

               (26)

               På den baggrund er disse varer identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         3.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

   3.1.   Indledende bemærkninger

               (27)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om udløbet af de gældende foranstaltninger sandsynligvis ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de indiske og kinesiske eksporterende producenters side.

               (28)

               I NUP fortsatte eksporten af oxalsyre til Unionen fra Kina og Indien om end i mindre mængder end i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (fra den 1. januar til den 31. december 2010). Ifølge data fra Eurostat tegnede importen af kinesisk og indisk oxalsyre til Unionen sig for ca. 16 % af markedet i NUP.

         3.2.   Indien

               (29)

               Der er fire kendte producenter af oxalsyre i Indien, hvoraf to indsendte en besvarelse af spørgeskemaet. På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen råder over (7), anslås den samlede produktion i Indien til ca. 30 000 ton. Den samlede eksport fra Indien er anslået til ca. 9 000 ton, baseret på data fra de indiske myndigheder for 2016-2017 (8).

               (30)

               Importen fra Indien til Unionen i NUP var begrænset og tegnede sig for ca. 800 til 900 ton, jf. Eurostats data og data fra de indiske myndigheder.

               (31)

               De to samarbejdsvillige indiske producenter havde et meget begrænset salg på EU-markedet efter et fald siden foranstaltningernes indførelse. Den største eksporterende producent fra Indien i NUP var den virksomhed, der ophørte med at samarbejde ved ikke at besvare spørgeskemaet.

               (32)

               Importen fra Indien er også underlagt en FTT-toldsats på 6,5 % (9).

         3.2.1.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

   a)
         Normal værdi

               (33)

               Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for de to samarbejdsvillige indiske virksomheder var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den undersøgte vare til Unionen i NUP. På den baggrund blev de to samarbejdsvillige eksporterende producenters samlede salg af samme vare på hjemmemarkedet anset for repræsentativt.

               (34)

               Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet, der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg. Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver enkelt eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen fastslog, at de to samarbejdsvillige eksporterende producenters salg var repræsentativt.

               (35)

               Kommissionen fastsatte derefter andelen af det fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i NUP for at afgøre, hvorvidt de faktiske salgspriser på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

               (36)

               Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om dette salg er fortjenstgivende eller ej, hvis:

                           a)

                           hjemmemarkedssalget af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

                           b)

                           den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

                     For så vidt angår de to samarbejdsvillige indiske virksomheder i forbindelse med denne undersøgelse blev det konstateret, at ingen af dem havde salg, der opfyldte ovennævnte kriterier.

               (37)

               Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet for hver varetype, men kun for det fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet af varetyperne i NUP, hvis:

                           a)

                           mængden af fortjenstgivende salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype eller

                           b)

                           den vejede gennemsnitlige pris for denne varetype er lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

                     I forbindelse med én samarbejdsvillig indisk virksomhed, Radiant, som solgte én varetype på hjemmemarkedet og til eksport, blev den normale værdi fastsat på grundlag af denne metode, og kun det fortjenstgivende salg, svarende til [10-15] % af salget, blev anvendt. For den anden samarbejdsvillige indiske virksomhed fandt disse kriterier ikke anvendelse.

               (38)

               I tilfælde, hvor der ikke var noget eller kun et utilstrækkeligt salg af en varetype af samme vare i normal handel, beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Den normale værdi for sådanne varetyper blev beregnet ved at lægge følgende til den samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger for samme vare i NUP:

                           a)

                           den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved salg på hjemmemarkedet af samme vare i normal handel i NUP og

                           b)

                           den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnit af fortjenesten ved salg på hjemmemarkedet af samme vare i normal handel i NUP.

               (39)

               For så vidt angår den anden indiske virksomhed, Star Oxochem, solgte den to varetyper: én kun på hjemmemarkedet og den anden næsten udelukkende til eksport (og et begrænset salg på hjemmemarkedet). For den varetype, der blev eksporteret, var der ikke noget fortjenstgivende salg. Den normale værdi blev beregnet ved at lægge den gennemsnitlige SA&G samt fortjeneste baseret på hjemmemarkedssalget i normal handel af den varetype, der blev solgt på hjemmemarkedet i overensstemmelse med metoden i betragtning 38, til de gennemsnitlige produktionsomkostninger.

               (40)

               Med hensyn til beregningen af produktionsomkostningerne gjorde ansøgeren gældende, at omkostningerne ved produktion af natriumnitrit minus indtægterne fra salg bør lægges til produktionen af oxalsyre. For så vidt angår ansøgeren bør natriumnitrit behandles som et biprodukt og ikke som et levedygtigt separat forretningsområde. Kommissionen konkluderede på grundlag af de oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, at natriumnitrit er et biprodukt, da det er et afledt produkt af fremstillingen af oxalsyre. Det er ikke det primære produkt, der fremstilles. Et biprodukt er afsætteligt. Indtægterne fra salget heraf skal fratrækkes de omkostninger til fremstilling af den pågældende vare, der omfatter produktionsomkostninger for biproduktet. Produktionsomkostningerne blev ændret gennem relevante justeringer for en indisk producent, således at natriumnitrit behandles som et biprodukt og ikke som et levedygtigt forretningsområde.

         b)
         Eksportpris

               (41)

               De to samarbejdsvillige eksporterende producenter eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder. Eksportprisen var derfor den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

         c)
         Sammenligning

               (42)

               Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen som beregnet ovenfor på grundlag af priserne ab fabrik.

               (43)

               I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der indvirkede på priser og prissammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballeringsomkostninger, rabatter, kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner betalt af den samarbejdsvillige eksporterende producent. Omfanget af justeringer af priserne på hjemmemarkedet lå inden for et interval på 0-5 %. For eksportprisen lå det inden for et interval på 10-25 %. Hver af de to indiske samarbejdsvillige eksporterende producenter modtog detaljerede beregninger af de justeringer, der er foretaget i den særlige fremlæggelse af oplysninger.

               (44)

               Inden for rammerne af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), oplyste begge samarbejdsvillige producenter, at de havde nydt godt af MEIS-ordningen (Merchandise Export from India Scheme) (10). MEIS-ordningen er en ordning fra de indiske myndigheder, som giver et incitament i form af en toldkredit til eksportører som kompensation for tab på toldbetaling. Incitamentet betales som en procentdel af den realiserede værdi frit om bord (»FOB«) (i udenlandsk valuta) for bestemte varer til bestemte markeder. Eksportincitamentet er ikke en tilladelig justering for prissammenligning. Det kan ikke betragtes som en toldgodtgørelsesordning, for hvilke en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), kunne komme i betragtning, da artikel 2, stk. 10, litra b), kun tillader justeringer af den normale værdi og ikke af eksportprisen. Derudover beregnes værdien af kreditten ikke i forhold til størrelsen af de importafgifter, som ville blive indarbejdet i eksporten af varer i det efterfølgende led, men beregnes som en procentdel af fob-værdien af de eksporterede varer. For det andet fører anvendelsen af ordningen uafhængigt af beregningen af værdien af incitamentet ikke til en situation, hvor importafgifter på materialer, der fysisk indgik i hjemmemarkedssalget af samme vare, refunderes eller ikke opkræves ved eksport af samme vare til Unionen. Af alle de ovennævnte grunde kunne en justering af den normale værdi eller eksportprisen ikke accepteres.

               (45)

               En samarbejdsvillig producent tilkendegav, at den pågældende også nød godt af ordningen med central omsætningsafgift - »Central Value Added Tax« (CENVAT) (11). Ved denne ordning har en producent af den endelige vare eller en leverandør af den afgiftspligtige tjenesteydelse mulighed for at gøre punktafgifter, der er betalt, og afgifter på serviceydelser for ethvert input til fabrikken eller for enhver levering af tjenesteydelser til producenten af den endelige vare gældende. Virksomheden har ikke godtgjort, at denne ordning ikke gælder for endelige varer, der sælges på hjemmemarkedet. På den baggrund er denne fritagelse for punktafgift — i lighed med MEIS-ordningen — ikke en tilladelig justering for prissammenlignelighed i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b).

               (46)

               Der var derfor ingen godtgørelse for MEIS-ordningen og for CENVAT.

               (47)

               De to samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede om en godtgørelse for valutaomregning. Dette blev afvist, da valutakurserne havde vist udsving efter prisfastsættelsen og derfor ikke påvirkede prissammenligningen.

         d)
         Dumpingmargener

               (48)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den undersøgte vare. På grundlag af denne metode er de individuelle dumpingmargener, der var blevet konstateret for de to virksomheder, vist i nedenstående tabel:

                           Eksporterende producent

                           Dumpingmargen

                           Star Oxochem Pvt. Ltd.

                           12,40 %

                           Radiant Indus Chem Pvt. Ltd.

                           27,61 %

         e)
         Konklusion

               (49)

               På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at de indiske eksporterende producenter fortsat eksporterede oxalsyre til Unionen til dumpingpriser i NUP.

         3.2.2.   Importens sandsynlige udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

               (50)

               I forlængelse af konklusionen om fortsat dumping i NUP analyserede Kommissionen også, om der var en sandsynlighed for, at mængden af dumpingeksport ville stige, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe. Kommissionen undersøgte den indiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, indiske eksportørers adfærd på andre markeder og EU-markedets tiltrækningskraft.

               (51)

               Da kun to eksporterende producenter i Indien samarbejdede, blev der indhentet supplerende oplysninger fra tilgængelige kilder som anført nedenfor.

         a)
         Produktion og uudnyttet kapacitet i Indien

               (52)

               Baseret på kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde de to indiske producenter, hos hvilke der var aflagt besøg, en kapacitetsudnyttelse på over 75 %.

               (53)

               Overordnet set blev den samlede kapacitet hos de indiske producenter af oxalsyre anslået til ca. 40 000 ton, og den overskydende kapacitet til ca. 10 000 ton (12). Omfanget af den uudnyttede kapacitet svarer til det samlede EU-forbrug.

         b)
         De indiske eksportørers adfærd på tredjelandes markeder

               (54)

               De to samarbejdsvillige indiske virksomheder havde et betydeligt eksportsalg til resten af verden i NUP. En virksomhed eksporterede hovedparten af sin produktion, hvorimod den anden solgte størstedelen af sin produktion på hjemmemarkedet.

               (55)

               For den samlede indiske eksport viser statistikker fra de indiske myndigheder (13), at de største eksportmarkeder i 2016-2017 var Malaysia, Mexico, Pakistan, Rusland og Taiwan. Eksporten til disse fem lande beløb sig til 5 700 ton. På grundlag af de indiske myndigheders statistikker er den gennemsnitlige indiske eksportpris til Unionen 7 % højere end den gennemsnitlige eksportpris til resten af verden. De indiske eksportpriser til Unionen er generelt højere end priserne til resten af verden, undtagen bl.a. i USA og Mexico.

         c)
         EU-markedets tiltrækningskraft

               (56)

               Selv om Unionen er et relativt lille marked for oxalsyre, er det stadig attraktivt for indiske eksporterende producenter. Som nævnt i betragtningen ovenfor er den gennemsnitlige EU-pris 7 % højere end i resten af verden. Tiltrækningskraften bekræftes yderligere af det forhold, at på trods af den relativt høje gældende antidumpingtold eksporterer tre ud af fire indiske eksporterende producenter fortsat til EU-markedet. Dertil kommer, at en indisk virksomhed i sit ikke-fortrolige svar til spørgeskemaet desuden udtrykkeligt anførte, at »EU's indre marked har et enormt potentiale og er attraktivt for så vidt angår prisen på varen«.

         d)
         Konklusion

               (57)

               I betragtning af den uudnyttede kapacitet i Indien, de indiske producenters generelle prisniveau på tredjelandsmarkeder og EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til priserne er det meget sandsynligt, at i det mindste en del af den disponible kapacitet i Indien i mangel af foranstaltninger kunne anvendes til at fremstille oxalsyre til eksport til Unionen, eller at noget af eksporten til tredjelandes markeder ville blive omdirigeret til Unionen i betragtning af de højere priser på EU-markedet.

               (58)

               I sit brev af 23. oktober 2017 gjorde en indisk samarbejdsvillig virksomhed gældende, at den havde fuld kapacitetsudnyttelse indtil marts 2018 på grund af en nedsat produktion fra Kina. Den anførte, at den nedsatte produktion i Kina kunne medføre et pres på EU-markedet. Som anført i afsnit 3.3 er det dog ikke godtgjort, at der foreligger en sådan nedgang i produktionen i Kina, og at det, selv hvis det var tilfældet, ville påvirke verdensmarkedet og EU-markedet på denne måde.

               (59)

               Hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe, er den generelle vurdering, at indiske virksomheder sandsynligvis ville eksportere større mængder til Unionen end på nuværende tidspunkt og til dumpingpriser.

         3.3.   Folkerepublikken Kina

               (60)

               Kina er langt den største producent af oxalsyre med en anslået årlig produktion på [150 000-200 000] ton (14). Den samlede eksport fra Kina udgør ca. [25 000-50 000] ton. Ingen kinesisk producent samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og konklusionerne er således baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.

               (61)

               Den 28. november 2016 blev der genindført foranstaltninger for Yuanping, efter at Retten havde annulleret dem. Indtil denne genindførelse kunne Yuanping eksportere uden antidumpingtold.

               (62)

               Importen fra Kina er underlagt en FTT-toldsats på 6,5 %.

         3.3.1.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

   a)
         Referenceland

               (63)

               I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a) og b), skal den normale værdi fastsættes på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet, eller den beregnede værdi i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).

               (64)

               I indledningsmeddelelsen påtænktes det at anvende Indien som referenceland. I indledningsmeddelelsen blev Japan også anført som potentielt referenceland. I en note til sagen af 18. maj 2017 anførte Kommissionen, at Indien ville blive anvendt som referenceland. Indien er det førende eksportland af oxalsyre til Unionen. Det er genstand for samme undersøgelse. Det har allerede været anvendt som referenceland i den oprindelige antidumpingundersøgelse. To eksporterende producenter fra Indien samarbejdede også i forbindelse med undersøgelsen.

               (65)

               Kommissionen modtog ikke bemærkninger til dette valg.

               (66)

               I lyset af ovenstående betragtninger konkluderede Kommissionen, at Indien var et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a) og b).

         b)
         Normal værdi

               (67)

               De oplysninger, der blev modtaget fra de to samarbejdsvillige producenter i referencelandet, blev anvendt som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi. Den metode, der blev anvendt til dette formål, er fastsat i afsnit 3.2.1. En vejet gennemsnitlig normal værdi for de to indiske virksomheder blev anvendt som den normale værdi for Kina.

               (68)

               Som i den oprindelige undersøgelse blev der foretaget en justering af den normale værdi, da de kinesiske virksomheder ud over uraffineret oxalsyre også producerer og eksporterer den såkaldte »raffinerede« oxalsyre til Unionen, som ikke blev fremstillet i referencelandet Indien. I betragtning af manglende samarbejde og angivelse af, hvilke typer der blev fremstillet og eksporteret i NUP, anses det for rimeligt på grundlag af resultaterne i den oprindelige undersøgelse at foretage en justering (stigning på 12 %) af det vejede gennemsnit af den normale værdi for de to samarbejdende indiske virksomheder.

         c)
         Eksportpris

               (69)

               I mangel af samarbejde fra kinesiske eksportører har Kommissionen gjort brug af de foreliggende statistiske data som bedste foreliggende faktiske oplysninger for at fastsætte eksportprisen. Kommissionen besluttede at basere sine beregninger på prisoplysninger fra Comext-databasen (Eurostat).

               (70)

               I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen eksportprisen for forskelle, der indvirkede på priser og prissammenlignelighed: En gennemsnitlig eksportpris for NUP stammer fra Eurostats database. Cif-prisen blev justeret til ab fabrik ud fra de faktiske omkostninger til transport og forsikring fastlagt på grundlag af verificerede data fra de samarbejdsvillige kinesiske virksomheder i den oprindelige undersøgelse (justering på [15-20] %). Det bør bemærkes, at selv hvis der var blevet anvendt nyere data fra de samarbejdsvillige indiske virksomheder, og de var blevet justeret i forhold til den længere transportafstand fra kinesiske havne, ville omfanget af justeringen have haft stor lighed (mindre end en forskel på ét procentpoint).

         d)
         Sammenligning

               (71)

               Kommissionen sammenlignede den normale værdi og den gennemsnitlige kinesiske eksportpris som beregnet ovenfor på grundlag af priserne ab fabrik.

         e)
         Dumpingmargen

               (72)

               På dette grundlag (justeringer baseret på de indiske samarbejdsvillige virksomheders verificerede data) blev det konstateret, at den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet i NUP, var på 8,7 %. Kommissionen gjorde gældende, at hvis den baserede sine konklusioner på data fra den kinesiske eksportdatabase, ville den konstaterede dumpingmargen være endnu højere.

         f)
         Konklusion

               (73)

               Kommissionen fastslog på dette grundlag, at der er tale om fortsat dumping til Unionen, eftersom de kinesiske eksporterende producenter stadig eksporterede oxalsyre til dumpingpriser i NUP.

         3.3.2.   Importens sandsynlige udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

               (74)

               I forlængelse af konklusionen om fortsat dumping i NUP analyserede Kommissionen også, om der var en sandsynlighed for, at mængden af dumpingeksport ville stige, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

               (75)

               Som følge af det manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter blev denne analyse foretaget på grundlag af de bedste foreliggende oplysninger, dvs. på grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse og offentligt tilgængelige oplysninger.

               (76)

               Kommissionen vurderede den kinesiske produktionskapacitet og den uudnyttede kapacitet, de kinesiske eksportørers adfærd på andre markeder og EU-markedets tiltrækningskraft.

         a)
         Produktion og uudnyttet kapacitet i Kina

               (77)

               Ifølge de statistikker, der er fremlagt af ansøgeren i anmodningen om en fornyet undersøgelse, har de kinesiske producenter en samlet årlig kapacitet på omkring [150 000-200 000] ton. Hjemmemarkedsforbruget af oxalsyre i Kina udgør ca. [50 000-100 000], og eksporten er på ca. [25 000-50 000]. Under forudsætning af, at det kinesiske hjemmemarked udelukkende forsynes af kinesiske producenter, anslås de kinesiske producenters uudnyttede kapacitet således til ca. [30 000-40 000] ton, hvilket svarer til ca. 20 % af deres samlede kapacitet og tre gange det anslåede EU-forbrug.

               (78)

               En indisk virksomhed anførte, at en del af den kinesiske produktion var ophørt på grund af miljøhensyn, men ansøgeren gjorde i sine bemærkninger af 28. november 2017 gældende, at en sådan reduktion indtraf før 2013. Der blev ikke fremlagt beviser til støtte for disse påstande. Kommissionen afviste derfor begge disse påstande.

         b)
         De kinesiske eksportørers adfærd på tredjelandes markeder

               (79)

               For at analysere den sandsynlige adfærd hos de kinesiske eksporterende producenter i en situation uden foranstaltninger, undersøgte Kommissionen prisniveauet for det kinesiske eksportsalg til resten af verden ved hjælp af den kinesiske eksportdatabase. På de 10 største eksportmarkeder for Kina (med undtagelse af Japan) lå den justerede eksportpris ab fabrik væsentligt under den normale værdi, der også var fastsat på ab fabrik-niveau, hvilket kunne tyde på dumpingadfærd på tredjelandsmarkeder. I gennemsnit er prisen i resten af verden (ab fabrik) 30 % under den normale værdi samt under den kinesiske eksportpris til Unionen.

         c)
         EU-markedets tiltrækningskraft

               (80)

               Som beskrevet i afsnit 3.2 anses EU-markedet for at være lille, men attraktivt set i forhold til priserne. Endvidere fortsatte den kinesiske eksport til EU-markedet på trods af den gældende normale told og antidumpingtold.

         d)
         Konklusion

               (81)

               I betragtning af den uudnyttede kapacitet i Kina, de kinesiske producenters generelle adfærd på tredjelandsmarkeder og EU-markedets tiltrækningskraft med hensyn til priserne, er det meget sandsynligt, at i det mindste en del af den disponible kapacitet i Kina i mangel af foranstaltninger kunne anvendes til at fremstille oxalsyre til eksport til Unionen, eller at noget af eksporten til tredjelandes markeder ville blive omdirigeret til Unionen i betragtning af de højere priser på EU-markedet.

               (82)

               Kommissionen mente generelt set, at hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, er det sandsynligt, at de kinesiske virksomheder vil eksportere større mængder til Unionen end det på nuværende tidspunkt er tilfældet og til dumpingpriser.

         3.4.   Konklusion om dumping

               (83)

               Det kan konkluderes, at den store, anslåede produktionskapacitet, den høje uudnyttede kapacitet i kombination med prisniveauerne på andre eksportmarkeder og EU-markedets tiltrækningskraft tyder på, at en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis ville føre til en betydelig stigning i eksporten til Unionen. I betragtning af den dumpingmargen, der blev konstateret i NUP for begge de pågældende lande, er det også sandsynligt, at fremtidig eksport vil blive foretaget til betydelige dumpingpriser.

               (84)

               På dette grundlag har Kommissionen fastslået, at dumping fra Indien og Kina vil fortsætte, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

         4.   SKADE

   4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

               (85)

               EU-erhvervsgrenen består stadig af de samme anlæg som i den oprindelige undersøgelse. Den pågældende vare fremstilles af to kendte EU-producenter i den nuværende undersøgelsesperiode. Oxaquim S.A. (»Oxaquim«) og WeylChem Lamotte S.A.S. (»WeylChem«) (15). Oxaquim tegnede sig som sådan for en væsentlig del af den samlede produktion af oxalsyre i Unionen i løbet af undersøgelsesperioden (mere end 50 % af EU's samlede produktion). WeylChem gjorde ikke indsigelse mod indledningen af den fornyede undersøgelse, men besluttede sig for ikke at samarbejde. Der er for øjeblikket ingen andre producenter af den pågældende vare i Unionen. På dette grundlag udgør de to producenter, Oxaquim og WeylChem, EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. De vil i det følgende blive benævnt »EU-erhvervsgrenen«.

               (86)

               Alle tilgængelige oplysninger, herunder oplysninger anført i anmodningen om en fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet før og efter undersøgelsens indledning og oplysninger indhentet fra den samarbejdsvillige producent, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. Med disse oplysninger kunne det bekræftes, at der findes en producent, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og omfanget af dennes produktion kunne fastslås. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion i NUP anslået til at være på mellem 15 000 og 20 000 ton (16).

         4.2.   EU-forbrug

               (87)

               Forbruget blev fastsat på grundlag af importmængden og EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde på EU-markedet, herunder verificerede data for Oxaquim og et skøn for WeylChem baseret på data fra Eurostat.

               (88)

               I den betragtede periode udviklede EU-forbruget sig som følger:

                  Tabel 1

                  EU-forbrug

                           Samlet forbrug

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           NUP

                           Ton

                           11 544

                           11 803

                           10 315

                           10 175

                           10 482

                              Indeks (2013 = 100)

                              100

                              102

                              89

                              88

                              91

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede spørgeskemabesvarelser, skøn for den ikke samarbejdsvillige EU-producent

               (89)

               EU-forbruget faldt i den betragtede periode, dvs. fra 11 544 ton i 2013 til 10 482 ton i NUP, eller med 9 %.

         4.2.1.   Mængde og markedsandel for importen fra Indien og Kina

      Tabel 2

      Mængde og markedsandel for importen fra Indien og Kina

               Importmængden (ton)

               2013

               2014

               2015

               2016

               NUP

               Indien og Kina

               2 633

               2 397

               1 818

               1 855

               1 658

                  Indeks (2013 = 100)

                  100

                  91

                  69

                  70

                  63

               Markedsandel (%)

               22,8

               20,3

               17,6

               18,2

               15,8

                  Kilde: Eurostat

               (90)

               Importmængden fra Indien og Kina faldt fra 2 633 ton i 2013 til 1 658 ton i NUP, dvs. med 37 %, og med et tilsvarende fald i markedsandelen fra 22,8 % til 15,8 %, dvs. en nedgang på 7 procentpoint i den betragtede periode.

               (91)

               Selv om mængder og markedsandel for importen fra Indien og Kina faldt, var de eksporterende producenter i de pågældende lande ikke desto mindre i stand til at fastholde en ikke ubetydelig markedsandel.

         4.2.2.   Importpris og prisunderbud

      Tabel 3

      Gennemsnitspris for importen fra Indien og Kina

               Importpriser (i EUR/ton)

               2013

               2014

               2015

               2016

               NUP

               Indien og Kina

               745

               645

               769

               724

               718

                  Indeks (2012 = 100)

                  100

                  87

                  103

                  97

                  96

                  Kilde: Eurostat

               (92)

               De gennemsnitlige priser på importen fra de pågældende lande faldt først fra 745 EUR/ton i 2013 til 645 EUR/ton i 2014, men steg til 769 EUR/ton i 2015. De faldt igen i 2016 og i NUP, hvor de nåede et niveau på 718 EUR/ton. Generelt steg priserne med 4 % mellem 2013 og NUP.

               (93)

               Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem den samarbejdsvillige EU-producents priser og importpriserne fra de pågældende lande. Den samarbejdsvillige EU-producents priser var priserne over for uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter.

               (94)

               Disse priser blev sammenlignet med priser opkrævet af de indiske og kinesiske eksporterende producenter justeret til cif-prisen, Unionens grænse. Som følge af den manglende samarbejdsvilje fra Kina var prisen baseret på data fra Eurostat, da det giver oplysninger om pristilbud til cif-pris, Unionens grænse. Cif-prisen blev derefter justeret opad for omkostninger efter import, dvs. for toldbehandlingsomkostninger, konventionel told og antidumpingtold, håndterings- og lasteomkostninger.

               (95)

               Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige EU-producents priser faldt med 10 % i perioden mellem 2013 og NUP (jf. tabel 7), hvorimod faldet var mindre markant for de importerede varer fra de pågældende lande, nemlig på ca. 3,6 % for Kina og 6 % for Indien. Prisforskellen mellem importerede varer og varer fremstillet i Unionen er imidlertid fortsat høj og resulterede i et betydeligt prisunderbud i NUP. Resultatet af sammenligningen, udtrykt som en procentdel af EU-producentens omsætning i NUP, viste en gennemsnitlig vejet underbudsmargen. Prisunderbudsmargenen for Kina blev fastsat til 8 % (17), og for de to samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter blev prisunderbuddet fastsat til henholdsvis 7,1 % og 6,6 %.

         4.3.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.3.1.   Generelt

               (96)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

               (97)

               Som nævnt i betragtning 15 blev der ikke anvendt stikprøveudtagning til konstatering af, hvilken skade der måtte være påført EU-erhvervsgrenen.

               (98)

               Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen vurderede de makroøkonomiske indikatorer for hele EU-erhvervsgrenen ud fra oplysninger fra ansøgeren i anmodningen om en udløbsundersøgelse, handelsstatistikker og data indsamlet efter indledningen af den fornyede undersøgelse. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer kun for den samarbejdsvillige EU-producent, Oxaquim, på grundlag af de verificerede oplysninger i besvarelsen af spørgeskemaet. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

               (99)

               De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenens størrelse.

               (100)

               De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast.

               (101)

               I betragtning af at oplysningerne vedrørende skadesanalysen hovedsageligt stammede fra en enkelt kilde, måtte oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.

         4.3.2.   Makroøkonomiske indikatorer

   4.3.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (102)

               Den samlede EU-produktion, -produktionskapacitet og -kapacitetsudnyttelse udviklede sig som følger i den betragtede periode:

                  Tabel 4

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           Indeks 2013 = 100

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           NUP

                           Produktionsmængde

                           100

                           114

                           114

                           116

                           124

                           Produktionskapacitet

                           100

                           100

                           100

                           100

                           108

                           Kapacitetsudnyttelse

                           100

                           114

                           114

                           116

                           115

                              Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse og skøn for ikke samarbejdsvillig EU-producent

               (103)

               Produktionen steg i den betragtede periode. Samlet set faldt produktionsmængden med 24 % i den betragtede periode.

               (104)

               Produktionskapaciteten steg med 8 % i den betragtede periode som følge af investeringer.

               (105)

               Da produktionsmængden steg lidt mere end produktionskapaciteten, faldt kapacitetsudnyttelsen med 15 % i den betragtede periode.

         4.3.2.2.   Salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og markedsandel

               (106)

               EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen og markedsandelen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 5

                  Salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og markedsandele

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           NUP

                           Salgsmængde

                           100

                           103

                           95

                           89

                           94

                           Markedsandel (%)

                           100

                           101

                           106

                           101

                           103

                              Kilde: Eurostat, efterprøvede spørgeskemabesvarelser, skøn for den ikke samarbejdsvillige EU-producent

               (107)

               Salgsmængden faldt med 6 % i den betragtede periode efter faldet på 9 % i EU-forbruget, der er beskrevet i betragtning 91. Selv om salgsmængderne faldt, steg EU-erhvervsgrenens markedsandel lidt i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne stigning hænger sammen med faldet i markedsandel for importen fra Indien og Kina.

         4.3.2.3.   Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger

               (108)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           NUP

                           Antal ansatte

                           100

                           105

                           100

                           112

                           117

                           Produktivitet

                           100

                           108

                           113

                           103

                           105

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                           100

                           101

                           104

                           108

                           111

                              Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse og skøn for den ikke-samarbejdsvillige EU-producent

               (109)

               Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen steg samlet set med 17 % i den betragtede periode, hvilket er i overensstemmelse med stigningen i produktionsmængden på 24 % i den samme periode.

               (110)

               Mellem 2013 og NUP steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for den samarbejdsvillige EU-producent med 11 %.

         4.3.2.4.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (111)

               I den nuværende undersøgelsesperiode var de individuelle dumpingmargener, der konstateredes for de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter og for den kinesiske import, stadig betydelige (jf. betragtning 48 og 72).

               (112)

               Selv om der fortsat var dumping fra Indien og Kina, viser analysen af skadesindikatorerne imidlertid, at de gældende foranstaltninger havde en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenen.

         4.3.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

   4.3.3.1.   Generelt

               (113)

               Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, produktionsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast) blev foretaget på grundlag af den eneste samarbejdsvillige EU-producent.

         4.3.3.2.   Priser og forhold med indflydelse på priserne

               (114)

               De gennemsnitlige salgspriser, som EU-erhvervsgrenen opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Gennemsnitlige salgspriser og enhedsomkostninger

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           NUP

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen

                           100

                           88

                           90

                           91

                           90

                           Enhedsproduktionsomkostninger

                           100

                           81

                           89

                           82

                           80

                              Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse

               (115)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 10 % i den betragtede periode. Dette fald fulgte i et vist omfang faldet i produktionsomkostningerne på 20 % i NUP.

               (116)

               Undersøgelsen viste, at faldet i omkostningerne hovedsageligt skyldtes faldet i råvarepriserne i perioden samt optimeringen af produktionsprocessen gennem investeringer i teknologiske forbedringer.

         4.3.3.3.   Lagerbeholdninger

               (117)

               EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 8

                  Lagerbeholdninger

                           Indeks (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           NUP

                           Ultimolagre

                           100

                           27

                           11

                           13

                           49

                           Ultimolagre som andel af produktionen (%)

                           2,8

                           0,7

                           0,3

                           0,3

                           1,1

                              Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse

               (118)

               I betragtning af den omhandlede vares art er der meget små lagerbeholdninger. Da den pågældende vare hurtigt forringes, fremstiller producenterne varer til omgående forsendelse. Derfor er denne indikator ikke særlig nyttig med henblik på at beskrive EU-erhvervsgrenens tilstand.

         4.3.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

      Tabel 9

      Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

               Indeks (2013 = 100)

               2013

               2014

               2015

               2016

               NUP

               Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

               100

               267

               134

               305

               332

               Likviditet

               100

               144

               110

               149

               165

               Investeringer

               100

               56

               194

               328

               247

               Investeringsafkast

               100

               281

               144

               283

               333

                  Kilde: Verificeret spørgeskemabesvarelse

               (119)

               Kommissionen fastsatte de samarbejdsvillige EU-producenters rentabilitet ved at udtrykke nettooverskuddet før skat ved salg af den pågældende vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen som en procentdel af omsætningen af det pågældende salg. I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens rentabilitet støt, hvilket afspejlede det større fald i produktionsomkostningerne sammenlignet med salgsprisen i den betragtede periode som anført i betragtning 116.

               (120)

               Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Likviditeten steg i hele den betragtede periode, undtagen i 2015, hvor den faldt. Samlet set forøgedes nettolikviditeten med 65 % i den betragtede periode i takt med den øgede rentabilitet.

               (121)

               Investeringerne steg med 147 % i den betragtede periode, med undtagelse af 2014, hvor de faldt med 44 % i forhold til 2013. Investeringerne havde hovedsageligt til formål at øge kapaciteten og derigennem eksporten for at forblive konkurrencedygtig på det globale marked, men førte også til teknologiske forbedringer, bedre kvalitet, større udbytte og lavere forbrug af råvarer og således til en forbedret produktivitet og øget miljøbeskyttelse.

               (122)

               Som med de øvrige finansielle indikatorer var investeringsafkastet af produktion og salg af samme vare positivt, hvilket afspejlede tendensen i rentabiliteten.

         4.3.4.   Konklusion vedrørende skade

               (123)

               Undersøgelsen viste, at indførelsen af foranstaltningerne fra 2011 gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig efter den lidte skade.

               (124)

               Skadesindikatorerne viser en positiv udvikling for EU-erhvervsgrenen.

               (125)

               EU-erhvervsgrenens rentabilitet steg betydeligt i den betragtede periode (med 332 % mellem 2013 og NUP). Dette er en betydelig forbedring i forhold til den lave eller negative rentabilitet mellem 2007 og 2011 (den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse). Disse gevinster, som også er knyttet til faldet i råvareprisen, gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at foretage en række investeringer, herunder til reduktion af affaldsmængden og nedbringelse af miljøbelastningen.

               (126)

               Selv om forbruget i Unionen faldt med 9 % i den betragtede periode, steg produktionsmængden med 24 % og produktionskapaciteten med 8 %, mens salgsmængden på EU-markedet faldt med 6 %. EU-erhvervsgrenens markedsandel steg med kun 3 % i NUP i forhold til 2013. EU-erhvervsgrenens eksportsalg steg også i den betragtede periode.

               (127)

               Investeringerne steg med 147 % i den betragtede periode og investeringsafkastet med 333 %.

               (128)

               Produktiviteten forbedredes i den betragtede periode. Beskæftigelsen steg også i overensstemmelse med produktionsmængderne i den betragtede periode.

               (129)

               På grundlag af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode ikke led væsentlig skade i den i grundforordningens artikel 3, stk. 5, omhandlede betydning.

         5.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

               (130)

               Da EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode, blev det vurderet, om der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne over for Indien og Kina fik lov at udløbe i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (131)

               I denne forbindelse undersøgte Kommissionen produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Indien og Kina, EU-markedets tiltrækningskraft og prisudviklingens eventuelle påvirkning af de indiske og kinesiske importmængder og priser samt virkningen af en sådan udvikling på EU-erhvervsgrenens salgsmængder, priser og rentabilitet.

               (132)

               Vedrørende importprisniveauet viste undersøgelsen, at der til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger stadig var et konstant underbud af EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. Hvis de gældende foranstaltninger ophæves, og det antages, at importprisen fra de pågældende lande og EU-erhvervsgrenens pris vil forblive uændret som i NUP, vil importpriserne desuden underbyde EU-erhvervsgrenens priser med mellem 12 % og 34,1 %. EU-erhvervsgrenen vil således sandsynligvis tabe salgsmængder og markedsandele på EU-markedet.

               (133)

               For så vidt angår produktionskapacitet og uudnyttet kapacitet i Indien og Kina, blev analysen i betragtning 52, 53, 77 og 78 taget i betragtning. Ifølge denne analyse råder Kina over en betydelig uudnyttet kapacitet, og den uudnyttede kapacitet i Indien er lig med eller højere end den samlede størrelse af EU-markedet. Kinas og Indiens efterspørgsel på hjemmemarkedet og på andre eksportmarkeder end EU-markedet vil sandsynligvis ikke fuldt ud kunne absorbere hele den uudnyttede kapacitet.

               (134)

               Endelig er EU-markedet for oxalsyre som anført i betragtning 54, 55, 56, 79 og 80 attraktivt, og der er et incitament for indiske og kinesiske producenter til at flytte eksporten fra andre tredjelande til det dyrere EU-marked, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.

               (135)

               Det er opfattelsen, at potentielt store importmængder af dumpede varer fra Indien og Kina i mangel af foranstaltninger igen vil svække EU-erhvervsgrenen og true dens levedygtighed og overlevelse.

               (136)

               For at vurdere den sandsynlige indvirkning af en sådan lavprisimport fra de pågældende lande på EU-erhvervsgrenen undersøgte Kommissionen først et potentielt tab af markedsandel. Den foretog simuleringer af, hvad virkningen ville være, hvis de eksporterende producenter fra de pågældende lande ville importere de samme mængder som i den oprindelige undersøgelsesperiode, dvs. før indførelsen af foranstaltninger. Som fastslået i den oprindelige undersøgelse var en sådan mængde dumpingimport af den pågældende vare tilstrækkelig til at forvolde EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.

               (137)

               Kommissionen mente i forbindelse med denne analyse, at priserne fra de eksporterende producenter i de pågældende lande og EU-erhvervsgrenens priser ville være de samme som i NUP. Kommissionen antog endvidere, at importmængderne fra de pågældende lande først ville overtage den markedsandel, som tilhørte andre tredjelande, og derefter EU-erhvervsgrenens markedsandel. Med disse antagelser viste analysen i betragtning 136, at hvis foranstaltningerne ophæves, og importen fra Kina og Indien når op på importmængder som i den oprindelige undersøgelsesperiode, vil den samarbejdsvillige EU-producent befinde sig i en tabsgivende situation, og der vil igen blive forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen.

               (138)

               Undersøgelsen viste, at hvis foranstaltningerne ophæves, og importen fra Kina og Indien når op på importmængder som i den oprindelige undersøgelsesperiode, vil den samarbejdsvillige EU-producent igen befinde sig i en tabsgivende situation, og der vil igen blive forvoldt skade.

               (139)

               På dette grundlag konkluderes det, at det i mangel af foranstaltninger sandsynligvis vil føre til en betydelig stigning i eksporten fra Kina og Indien til dumpingpriser, og en fornyet væsentlig skade vil være sandsynlig.

         6.   UNIONENS INTERESSER

   6.1.   Indledende bemærkninger

               (140)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, hvorvidt det ville være imod Unionens interesser at opretholde de gældende foranstaltninger over for Indien og Kina. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes.

         6.2.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (141)

               Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen genrejste sig i NUP efter den skade, der var forvoldt af dumpingimporten fra Indien og Kina. Hvis foranstaltningerne over for Indien og Kina ophæves, er det imidlertid sandsynligt, at der igen vil opstå skade, da EU-erhvervsgrenen vil blive udsat for dumpingimport i potentielt betydelige mængder og med et betydeligt pristryk til følge. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation vil således sandsynligvis blive alvorligt forværret af ovennævnte årsager. Derimod ville opretholdelsen af foranstaltningerne skabe sikkerhed på markedet og give EU-erhvervsgrenen mulighed for at bevare sin positive økonomiske situation og fortsætte sine investerings- og vækstplaner.

               (142)

               På den baggrund konkluderede Kommissionen, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde antidumpingforanstaltningerne.

         6.3.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

               (143)

               Kommissionen oplevede ikke samarbejde fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i forbindelse med undersøgelsen.

               (144)

               På denne baggrund var der ingen tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en væsentlig negativ indvirkning på importørerne, som ville opveje foranstaltningernes positive indvirkning på EU-erhvervsgrenen.

         6.4.   Brugernes interesser

               (145)

               Der blev fremsendt spørgeskemaer til kendte brugere. Kommissionen modtog kun ét svar fra fem brugere af den pågældende vare, selv om den pågældende vare anvendes i mange erhvervsgrene. To brugere indsendte fuldstændige besvarelser af spørgeskemaet; to andre brugere indsendte kun udfyldte tabeller og én bruger indsendte bemærkninger.

               (146)

               Ingen brugere gjorde indsigelse mod udvidelsen af foranstaltningerne, og fire af dem gav klart udtryk for, at de gik ind for at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.

               (147)

               Da Kommissionen ikke har modtaget nogen indsigelser fra brugere, forekommer det usandsynligt, at opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne ville have en negativ indvirkning på brugerne i Unionen, som ville opveje foranstaltningernes positive indvirkning på EU-erhvervsgrenen..

         6.5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (148)

               På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager på grundlag af Unionens interesser for at ophæve antidumpingforanstaltningerne på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Kina.

         7.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

               (149)

               Kommissionen underrettede alle parter om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for den påtænkte opretholdelse af de gældende foranstaltninger over for Indien og Kina. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Kommissionen modtog kun bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen. Disse bemærkninger blev analyseret og, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

         8.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

               (150)

               I betragtning af konklusionerne vedrørende fortsat/fornyet dumping og fortsat/fornyet skade som beskrevet ovenfor fremgår det, at i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 325/2012, opretholdes.

               (151)

               En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (18). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at være omfattet af den toldsats, der gælder for virksomheden. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for virksomheden, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               (152)

               I lyset af Domstolens seneste praksis (19) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling af en endelig told, fordi de pågældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de erhvervsdrivende alt efter, hvilken medlemsstat der er valgt til toldbehandlingen.

               (153)

               Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036, har ikke afgivet udtalelse —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres herved en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00 (Taric-kode 2917110091), og med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:

               Land

               Virksomhed

               Antidumpingtoldsats (%)

               Taric-tillægskode

               Indien

               Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

               22,8

               B230

               Star Oxochem Pvt. Ltd

               31,5

               B270

               Alle andre virksomheder

               43,6

               B999

               Kina

               Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

               37,7

               B231

               Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

               14,6

               B232

               Alle andre virksomheder

               52,2

               B999

         3.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes den toldsats, der gælder for »alle andre virksomheder«.
   4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. De morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling, der giver anledning til retten til betaling af morarenter, er den sats, der anvendes af Den Europæiske Centralbank til dennes vigtigste refinansieringstransaktioner, som er offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, der er gældende den første kalenderdag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med ét procentpoint.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juni 2018.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 325/2012 af 12. april 2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (EUT L 106 af 18.4.2012, s. 1).

      (3)  Sag T-310/12, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd mod Rådet for Den Europæiske Union.

      (4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2081 af 28. november 2016 om genindførelse af en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, produceret af Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (EUT L 321 af 29.11.2016, s. 48).

      (5)  EUT C 329 af 7.9.2016, s. 4.

      (6)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (EUT C 117 af 12.4.2017, s. 15).

      (7)  Oplysningerne fra de to eksporterende producenter og fra følgende kilder: oplysninger fra anmodningen om udløbsundersøgelsen, et ikke-verificeret stikprøveskema fra en anden eksporterende producent og oplysninger fra den oprindelige undersøgelse. Kapacitetsudnyttelsen for de to samarbejdsvillige eksporterende producenter blev anvendt som skøn for de to andre kendte eksporterende producenter.

      (8)  Jf. et ikke-fortroligt indlæg fra virksomheden Star Oxochem af 23. oktober 2017.

      (9)  Den fælles toldtarif. Den bundne toldsats for toldposition 2917 11 00»Oxalsyre samt salte og estere heraf« er på 6,5 %. Jf. Kommissionens forordning (EU) 2016/1821 af 6. oktober 2016 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 294 af 28.10.2016, s. 1) og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1925 af 12. oktober 2017 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 282 af 31.10.2017, s. 1).

      (10)  MEIS-ordningen blev indført i 2015 for at erstatte tidligere ordninger. https://www.eepcindia.org/MEIS/about-MEIS-scheme.aspx.

      (11)  https://archive.india.gov.in/business/taxation/modvat.php Den 1. juli 2017 indførte Indien sin afgift på varer og tjenester, som erstatter forskellige afgifter, herunder CENVAT.

      (12)  Se fodnote 7.

      (13)  Jf. et ikke-fortroligt indlæg fra virksomheden Star Oxochem af 23. oktober 2017.

      (14)  Skøn fra anmodningen om udløbsundersøgelsen. Det skal bemærkes, at skønnene kan variere, og at Kommissionen har anlagt et konservativt skøn. De oplysninger, som ansøgeren har angivet, er i intervaller og er ansøgerens egne markedsoplysninger. Kilden til markedsoplysningerne er fortrolig, og fremlæggelse af præcise tal kan give konkurrenterne en fordel.

      (15)  Det franske anlæg, der fremstiller den pågældende vare, og som tilhørte den schweiziske koncern Clariant S.A., blev solgt i 2014 til en ny investor WeylChem. Der var imidlertid ingen indberetninger om strukturelle ændringer.

      (16)  Alle tal forelægges i indekseret form eller i intervaller for at beskytte fortroligheden i relation til den EU-producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

      (17)  På grund af den manglende samarbejdsvilje fra Kina var disse beregninger baseret på data fra Eurostat.

      (18)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.

      (19)  Dom i Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, præmis 35-39.

      BILAG
      Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:

                  1)

                  Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

                  2)

                  Følgende erklæring:

                     »Undertegnede bekræfter, at den mængde oxalsyre, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i (det pågældende land). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

            Dato og underskrift