title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 459/2013 af 16. maj 2013 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               17.5.2013

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 133/18

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 459/2013
   af 16. maj 2013
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2013.

            På Kommissionens vegne For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG
      Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  MA

                  48,5

                  TN

                  95,6

                  TR

                  81,4

                  ZZ

                  75,2

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  MK

                  29,8

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,2

                  ZZ

                  135,2

                  0805 10 20

                  EG

                  54,7

                  IL

                  62,9

                  MA

                  71,8

                  TR

                  59,9

                  ZZ

                  62,3

                  0805 50 10

                  AR

                  113,5

                  TR

                  116,2

                  ZA

                  94,6

                  ZZ

                  108,1

                  0808 10 80

                  AR

                  129,7

                  BR

                  91,6

                  CL

                  115,2

                  CN

                  71,7

                  MK

                  55,3

                  NZ

                  153,6

                  US

                  187,5

                  ZA

                  117,2

                  ZZ

                  115,2

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 343/2014 af 2. april 2014 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               3.4.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 100/10

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 343/2014
   af 2. april 2014
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 2. april 2014.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG
      Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  MA

                  57,3

                  TN

                  105,1

                  TR

                  88,4

                  ZZ

                  83,6

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  MA

                  39,8

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  113,1

                  0709 91 00

                  TN

                  118,0

                  ZZ

                  118,0

                  0709 93 10

                  MA

                  66,1

                  TR

                  122,7

                  ZZ

                  94,4

                  0805 10 20

                  EG

                  48,2

                  IL

                  67,2

                  MA

                  49,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  61,8

                  ZA

                  60,4

                  ZZ

                  56,5

                  0805 50 10

                  TR

                  64,4

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  90,3

                  BR

                  90,6

                  CL

                  101,5

                  CN

                  84,5

                  EG

                  89,4

                  MK

                  30,8

                  US

                  191,2

                  ZZ

                  96,9

                  0808 30 90

                  AR

                  108,3

                  CL

                  169,7

                  US

                  211,1

                  ZA

                  96,2

                  ZZ

                  146,3

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1193 af 20. juli 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               21.7.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 193/128

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1193
   af 20. juli 2015
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. juli 2015.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG

         Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  AL

                  29,8

                  MA

                  177,7

                  MK

                  48,3

                  ZZ

                  85,3

                  0707 00 05

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0709 93 10

                  AR

                  73,3

                  TR

                  119,4

                  ZZ

                  96,4

                  0805 50 10

                  AR

                  132,5

                  LB

                  87,7

                  TR

                  109,0

                  UY

                  138,8

                  ZA

                  137,4

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  95,4

                  BR

                  102,7

                  CH

                  142,8

                  CL

                  134,5

                  NZ

                  151,4

                  US

                  151,6

                  UY

                  155,7

                  ZA

                  121,0

                  ZZ

                  131,9

                  0808 30 90

                  AR

                  98,8

                  CL

                  140,6

                  NZ

                  307,3

                  ZA

                  121,5

                  ZZ

                  167,1

                  0809 10 00

                  TR

                  244,6

                  ZZ

                  244,6

                  0809 29 00

                  CA

                  1 187,7

                  TR

                  229,1

                  ZZ

                  708,4

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  142,5

                  0809 40 05

                  BA

                  77,4

                  IL

                  133,1

                  ZZ

                  105,3

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 500/2011 af 20. maj 2011 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               21.5.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 134/20

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 500/2011
   af 20. maj 2011
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
   under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og
   ud fra følgende betragtning:
   Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —
   VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft den 21. maj 2011.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2011.

            På Kommissionens vegne For formanden

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

      BILAG
      Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  JO

                  50,2

                  MA

                  40,8

                  TN

                  91,1

                  TR

                  89,8

                  ZZ

                  68,0

                  0707 00 05

                  TR

                  108,9

                  ZZ

                  108,9

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  120,8

                  ZZ

                  103,8

                  0709 90 80

                  EC

                  23,2

                  ZZ

                  23,2

                  0805 10 20

                  EG

                  56,8

                  IL

                  59,0

                  MA

                  49,2

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  59,9

                  0805 50 10

                  AR

                  72,2

                  TR

                  76,7

                  ZA

                  112,0

                  ZZ

                  87,0

                  0808 10 80

                  AR

                  113,9

                  BR

                  76,6

                  CA

                  108,5

                  CL

                  82,7

                  CN

                  108,5

                  CR

                  69,1

                  NZ

                  106,2

                  US

                  125,9

                  UY

                  60,0

                  ZA

                  85,3

                  ZZ

                  93,7

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/724 af 24. april 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

text:
               25.4.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 107/4

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/724
   af 24. april 2017
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 248/2011 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Tolden blev baseret på skadestærsklen og varierede mellem 7,3 % og 13,8 %.

               (2)

               Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1379/2014 (3) ændrede Kommissionen efter en antisubsidieundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne den oprindelige antidumpingtold til satser på mellem 0 % og 19,9 % og indførte en supplerende udligningstold på mellem 4,9 % og 10,3 %:

               (3)

               De deraf følgende kombinerede udlignings- og antidumpingforanstaltninger i form af en værditold varierede således mellem 4,9 % og 30,2 %.

         1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (4)

               Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (5)

               Anmodningen blev indgivet den 14. december 2015 af European Glass Fibre Producers Association (»APFE«) på vegne af producenter, der tegner sig for over 25 % af den samlede EU-produktion af visse endeløse filamenter af glasfibervarer.

               (6)

               Anmodningen begrundes med, at antidumpingforanstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

         1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

               (7)

               Efter at have fastslået, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en undersøgelse, indledte Kommissionen den 15. marts 2016 en udløbsundersøgelse (4) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

         1.4.   Interesserede parter

               (8)

               I meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede endvidere specifikt APFE, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

               (9)

               I meddelelsen om indledning af en udløbsundersøgelse meddelte Kommissionen, at den påtænkte at anvende Tyrkiet som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen meddelte også, at der ifølge de foreliggende oplysninger kan være andre producenter i lande med markedsøkonomi, bl.a. Egypten, Malaysia og Taiwan.

               (10)

               Kommissionen sendte også meddelelser til myndighederne i Egypten, Japan, Malaysia, Taiwan, Tyrkiet og USA om indledningen af undersøgelsen og anmodede om oplysninger om produktion og salg af visse endeløse filamenter af glasfibervarer i disse lande. Der blev sendt breve til alle kendte producenter med anmodning om deres samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og vedlagt et spørgeskema.

               (11)

               De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         1.5.   Stikprøveudtagning

               (12)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

         Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

               (13)

               For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter og en sammenslutning i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen bad endvidere de kinesiske myndigheder om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

               (14)

               Fem eksporterende producenter i Kina afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen oprindeligt en stikprøve bestående af tre eksporterende producenter på grundlag af den største eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.

               (15)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle berørte kendte eksporterende producenter og myndighederne i Kina hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil.

               (16)

               Den største af de tre virksomheder i stikprøven ophørte med at samarbejde kort efter, at den havde modtaget spørgeskemaet. Kommissionen erstattede virksomheden med den næststørste eksporterende producent på grundlag af eksportmængden.

         Stikprøveudtagning af EU-producenter

               (17)

               Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største salgsmængde af samme vare på EU-markedet.

               (18)

               Denne stikprøve bestod af tre virksomhedsgrupper med produktionsanlæg i Belgien, Frankrig, Italien og Slovakiet, som tegnede sig for ca. 74 % af det samlede salg på EU-markedet. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil. Kommissionen konkluderede derfor, at stikprøven var repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

         Stikprøveudtagning af importører

               (19)

               For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen alle importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

               (20)

               Otte importører indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve på tre importører på grundlag af den største importmængde til Unionen. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle kendte, berørte importører hørt om udtagningen af stikprøven. Der blev ikke fremsat bemærkninger hertil.

         1.6.   Spørgeskemabesvarelser

               (21)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven, de tre importører i stikprøven, de eksporterende producenter i stikprøven og til kendte eksporterende producenter i Egypten, Japan, Malaysia, Taiwan, Tyrkiet og USA.

               (22)

               Kommissionen modtog spørgeskemabesvarelser fra tre EU-producenter, to importører og tre producenter i Japan, Malaysia og Tyrkiet. Ingen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven indsendte spørgeskemabesvarelser.

               (23)

               Kommissionen sendte også spørgeskemaer til 64 kendte brugere og modtog 19 besvarelser.

         1.7.   Kontrolbesøg

               (24)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til undersøgelsen. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

                           a)

                           EU-producenter

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgien

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgien

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Slovakiet

                           b)

                           Eksporterende producent i referencelandet

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd., Japan.

         1.8.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

               (25)

               Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

               (26)

               Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (27)

               Den pågældende vare er afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-kode 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) og 7019 31 00, med oprindelse i Kina.

               (28)

               Den pågældende vare er den råvare, der oftest anvendes til at forstærke termoplastisk og termohærdet harpiks i kompositindustrien. De resulterende kompositmaterialer (plastmaterialer forstærket med glasfiberfilamenter) anvendes inden for en lang række områder: transport (bilindustrien, skibsindustrien, luftfartsindustrien, militære produkter), elektricitet/elektronik, vindenergi, bygge- og anlægsindustrien, beholdere/rør, forbrugsvarer mm.

         2.2.   Samme vare

               (29)

               Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

                           a)

                           den pågældende vare

                           b)

                           den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet Japan og

                           c)

                           den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

               (30)

               Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         3.   DUMPING

   3.1.   Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

               (31)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller igen finde sted, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Kina skulle udløbe.

         3.1.1.   Normal værdi og referenceland

               (32)

               Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Kommissionen skulle derfor vælge et referenceland.

               (33)

               Kommissionen bad kendte eksporterende producenter af samme vare i Egypten, Japan, Malaysia, Taiwan, Tyrkiet og USA om at fremlægge oplysninger ved at besvare referencelandsspørgeskemaet og modtog besvarelser fra tre producenter i Japan, Malaysia og Tyrkiet (5).

               (34)

               Efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen fremlagde APFE bemærkninger og støttede valget af Tyrkiet som referenceland.

               (35)

               I forbindelse med den oprindelige undersøgelse i 2011 anvendte Kommissionen Tyrkiet som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse modtog Kommissionen kun én besvarelse fra Tyrkiet.

               (36)

               Med henblik på at vælge et referenceland tog Kommissionen behørigt hensyn til alle pålidelige oplysninger, der var til rådighed på tidspunktet for udvælgelsen, og tog elementer som eksempelvis men ikke udelukkende hjemmemarkedssalg, markedets størrelse og konkurrencen på hjemmemarkedet.

               (37)

               Den japanske producents hjemmemarkedssalg svarede næsten overens med de varetyper, der eksporteredes fra Kina, på niveau med KN-koderne. I Tyrkiets tilfælde var dette match under 50 %. Hvad angår den malaysiske eksporterende producents hjemmemarkedssalg, var niveauet så lavt, at Kommissionen måtte udelukke Malaysia som referenceland.

               (38)

               Kommissionen vurderede, at det japanske marked for samme vare var næsten tre gange større end det tyrkiske marked. Kommissionen konstaterede, at det japanske marked var mere konkurrencepræget med seks kendte lokale producenter i forhold til kun én kendt producent i Tyrkiet. Der var ingen told på samme vare i Japan i modsætning til en told i Tyrkiet på kinesiske varer på 7 % og både antidumping- og udligningstold, som tilsammen varierede mellem 24,5 % og 35,75 %.

               (39)

               Ud fra ovenstående betragtninger konkluderede Kommissionen, at Japan er det mest egnede referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

               (40)

               Kommissionen modtog ingen yderligere bemærkninger til referencelandet efter valget af Japan.

               (41)

               Oplysningerne fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet blev brugt til at fastsætte den normale værdi for Kina i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

               (42)

               Den normale værdi blev fastsat på grundlag af den samarbejdsvillige japanske producents hjemmemarkedspriser i normal handel.

         3.1.2.   Eksportpris

               (43)

               Kommissionen modtog ingen spørgeskemabesvarelser fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven. Som følge af den manglende samarbejdsvilje informerede Kommissionen, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, de eksporterende producenter i Kina og de kinesiske myndigheder om, at hvis de eksporterende producenter ikke udviste samarbejdsvilje, kunne Kommissionen basere sine konklusioner på de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen understregede desuden, at en konklusion baseret på de foreliggende faktiske oplysninger kan være mindre fordelagtig for de pågældende parter. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil. Kommissionen fastsatte således eksportprisen ud fra Eurostats importstatistik (COMEXT) på niveau med de relevante KN-koder.

         3.1.3.   Sammenligning

               (44)

               I tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer på 0-7 % for transport, forsikring, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, kreditomkostninger og emballeringsomkostninger.

         3.1.4.   Dumpingmargen

               (45)

               I løbet af undersøgelsen konstaterede Kommissionen, at de varekontrolnumre, der blev anmodet om i Kommissionens spørgeskema, ikke kunne forbindes til Taric-koderne. Kommissionen foretog derfor en sammenligning af eksportprisen og den normale værdi på grundlag af KN-koderne (7019 11 00 for afhuggede tråde, 7019 12 00 for rovings og 7019 31 00 for måtter).

               (46)

               På dette grundlag konstaterede Kommissionen en dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på over 70 %:

         3.2.   Udvikling i importen ved foranstaltningernes bortfald

               (47)

               Som følge af den manglende samarbejdsvilje, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 5, anvendte Kommissionen i forbindelse med sine konstateringer oplysninger fra anmodningen om undersøgelse og fra andre uafhængige tilgængelige kilder, såsom offentliggjorte prislister, officielle importstatistikker eller oplysninger indsendt af de interesserede parter som led i undersøgelsen og oplysninger indhentet i løbet af den tidligere undersøgelse.

         3.2.1.   Kapacitet

               (48)

               For at fastslå den mulige udvikling i importen ved foranstaltningernes bortfald analyserede Kommissionen de tilgængelige oplysninger vedrørende kapacitet, produktion og forbrug af glasfibervarer på hjemmemarkedet i Kina samt eksporten fra Kina. Oplysningerne i denne forbindelse var overvejende begrænset til oplysninger fremlagt af APFE (6). Oplysningerne var baseret på handelsstatistikker (import/eksport) og business intelligence indhentet af sammenslutningens medlemmer. Kommissionen kontrollerede disse oplysninger på grundlag af oplysninger fra andre uafhængige kilder og fandt ingen yderligere beviser. De interesserede parter anfægtede ikke APFE's oplysninger vedrørende kapaciteten.

               (49)

               Den samlede produktion af glasfibre i Kina i den nuværende undersøgelsesperiode oversteg det hjemlige forbrug med mere end 700 000 ton, hvoraf ca. 90 % blev eksporteret til andre tredjelande og ca. 10 % til Unionen. Overkapaciteten i Kina i den nuværende undersøgelsesperiode blev anslået til ca. 150 000 ton, hvilket svarer til mere end 15 % af det samlede EU-forbrug (se betragtning 68). Baseret på skøn blev overkapaciteten i Kina mere end fordoblet i 2016 til ca. 300 000 ton eller ca. 30 % af det samlede EU-forbrug.

               (50)

               Til trods for denne overkapacitet og den forventede nedgang i væksten på hjemmemarkedet i 2016 fortsatte de kinesiske glasfiberproducenter med at opbygge kapacitet i Kina og i andre tredjelande, som er bestemt til EU-markedet.

               (51)

               Overkapaciteten i Kina og en sammenligning med EU-forbruget bekræfter sandsynligheden for, at importen vil stige markant, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder.

         3.2.2.   Priser på EU-markedet

               (52)

               For at fastslå den mulige udvikling i importen ved foranstaltningernes bortfald analyserede Kommissionen EU-markedets tiltrækningskraft, for så vidt angår prisniveauet.

               (53)

               Kommissionen analyserede eksportdata fra Kina på KN-kodeniveau (7) i den fornyede undersøgelsesperiode. Rovings var de glasfibre, der repræsenterede den største eksportmængde fra Kina. EU-markedet var det næstvigtigste marked for eksporten af rovings, efter USA. Priserne var næsten ens på verdensplan, men var højest i Unionen og var på 1 USD pr. kg. Til sammenligning var priserne på 0,99 USD til USA og helt nede på 0,85 USD pr. kg ved salg til Malaysia og Indien (8). Priserne ved salg til Unionen var de højeste blandt de 10 største eksportmarkeder (9).

               (54)

               EU-markedet var det femtestørste marked for eksporten af afhuggede tråde fra Kina. Priserne i Unionen var markant højere end på de største eksportmarkeder, som i størrelsesorden er USA, Korea, Japan og Indien.

               (55)

               EU-markedet var det største marked for måtter af glasfibre, og priserne til Unionen var de mest attraktive blandt de kinesiske eksporterende producenters største eksportmarkeder. Det næststørste marked for måtter af glasfibre var USA med en lidt højere gennemsnitspris. Priserne ved salg til de andre markeder, Vietnam, Indonesien, De Forenede Arabiske Emirater i prioriteret rækkefølge, var lavere eller markant lavere end til Unionen.

               (56)

               Kommissionen baserede ovennævnte analyse på data på toldkodeniveau (KN-koder). Da de kinesiske eksporterende producenter ikke udviste samarbejdsvilje, var Kommissionen ikke i besiddelse af data baseret på varekontrolnumre. Data om priserne baseret på varekontrolnumre ville have været mere præcise og ville have udelukket eventuelle unøjagtigheder som følge af prisudsving inden for samme varekategori (f.eks. afhuggede tråde af forskellig diameter).

               (57)

               Til trods for denne begrænsning viste de foreliggende oplysninger, at priserne på de fleste andre markeder var lavere end priserne til EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode. På grund af de attraktive priser på EU-markedet er det sandsynligt, at betydelige mængder, der i øjeblikket sælges til andre markeder, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. Som det fremgår af betragtning 49, blev mere end 600 000 ton eksporteret til andre markeder og kunne således i hvert fald til dels omdirigeres til EU-markedet

               (58)

               EU-markedets tiltrækningskraft bekræftes også af de kinesiske eksportørers investeringer i tredjelande, navnlig Egypten. Den anslåede kapacitet af de ovne, der er installeret i Egypten, var på 80 000 ton i den nuværende undersøgelsesperiode. Den anslås at udgøre 160 000 ton ved udgangen af 2017 og 200 000 ton inden 2019 (10).

               (59)

               På grundlag af prisniveauet på EU-markedet og dets betydning for eksporten fra Kina konkluderer Kommissionen, at EU-markedet er attraktivt for glasfiberproducenter i Kina. Der er en stor sandsynlighed for, at importen vil stige betydeligt, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder.

         3.2.3.   Andre overvejelser

               (60)

               Som led i procedurerne i antisubsidieundersøgelsen i 2014 bekræftede Kommissionen, at der fandtes en række incitamenter for glasfiberindustrien i Kina, hvilket indikerede, at Kina er rede til at støtte glasfiberindustriens ekspansion og tilstedeværelse på verdensmarkedet. Der kan således forventes en stigning i eksporten til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder.

               (61)

               I september 2016 forlængede Indien sin antidumpingtold på importen af glasfibre fra Kina. Tyrkiet forlængede sin antidumpingtold på importen af glasfibre fra Kina i november 2016. Indførelsen af antidumpingtold på andre markeder gør dem mindre attraktive for de kinesiske eksportører.

               (62)

               Hvad angår de kinesiske virksomheders prisadfærd, konstaterede Kommissionen, at antidumpingtold på andre tredjelandsmarkeder var en yderligere indikation af de kinesiske eksporterende producenters dumpingpraksis.

         3.2.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

               (63)

               Ud fra ovenstående forventer Kommissionen, at den kinesiske dumpingeksport vil blive genoptaget i større mængder og udøve et øget prispres på EU-markedet, hvis de gældende foranstaltninger bortfalder.

         4.   SKADE

   4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

               (64)

               Samme vare blev fremstillet af syv EU-producenter i den nuværende undersøgelsesperiode. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

               (65)

               Kommissionen fastslog den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode til ca. 652 000 ton på grundlag af oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, som blev fremlagt af APFE.

               (66)

               Som det fremgår af betragtning 18, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre EU-producenters produktionsanlæg, som tegnede sig for 74 % af det samlede salg af samme vare på EU-markedet og 68 % af den samlede EU-produktion.

         4.2.   EU-forbruget

               (67)

               Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af i) EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet ud fra oplysninger fra APFE og ii) importen fra tredjelande ud fra oplysninger fra Eurostat (Comext).

               (68)

               EU-forbruget udviklede sig som følger:

                  Tabel 1

                  EU-forbruget (ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Samlet EU-forbrug

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Kilde: Oplysninger fra APFE, Eurostat (Comext).

               (69)

               Der skete en voldsom udvikling i EU-forbruget i den betragtede periode. Denne vækst tyder på en tilbagevenden til aktivitetsniveauet før finanskrisen. Væksten skyldtes en kraftig udvikling i termoplastindustrien og en væsentligt øget efterspørgsel efter bæredygtige letvægtsmaterialer.

         4.3.   Import fra det pågældende land

   4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

               (70)

               Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

                  Tabel 2

                  Importmængde (ton), markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Importmængde fra Kina

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Markedsandel (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Kilde: Eurostat (Comext).

               (71)

               Stigningen i importmængden mellem 2012 og 2014 viser de begrænsede virkninger af den oprindelige antidumpingtold, som indførtes i 2011. Forhøjelsen af foranstaltningernes niveau i 2014 vendte denne tendens sammen med opskrivningen af USD. De eksporterende producenter i Kina anfører deres priser i USD, og opskrivningen gjorde importen af deres varer mindre attraktiv for EU-importørerne.

         4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

               (72)

               Kommissionen fastsatte priserne på importen på grundlag af data fra Eurostats statistikker.

               (73)

               De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 3

                  Priser på importen fra Kina (EUR/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Importpriser (EUR/ton)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Kilde: Eurostat (Comext).

               (74)

               Gennemsnitsprisen på den pågældende vare faldt med 4 % mellem 2012 og 2014, men fulgte derefter en stigning på 31 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (75)

               Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:

               (76)

               de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og

               (77)

               Eurostats importstatistikker pr. KN-kode som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for antidumping, told og omkostninger efter importen.

               (78)

               Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens hypotetiske omsætning i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (79)

               Til trods for stigningen i gennemsnitsprisen på importerede varer fra Kina i 2015 blev der således konstateret et prisunderbud på 15 %.

         4.4.   Import fra andre tredjelande

   4.4.1.   Mængde og markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande

               (80)

               Importmængderne til Unionen fra andre tredjelande udviklede sig således:

                  Tabel 4

                  Importmængde (ton), markedsandel — andre lande

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Importmængde Malaysia

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Markedsandel Malaysia (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Indeks

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Importmængde Egypten

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Indeks

                              i/r

                              i/r

                              i/r

                              i/r

                           Markedsandel Egypten (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Indeks

                              i/r

                              i/r

                              i/r

                              i/r

                           Importmængde Norge

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Indeks

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Markedsandel Norge (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Indeks

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Importmængde Tyrkiet

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Indeks

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Markedsandel Tyrkiet (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Indeks

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Importmængde fra andre lande

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Indeks

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Markedsandel andre lande (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Indeks

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Kilde: Eurostat (Comext).

               (81)

               De vigtigste andre forsyningskilder for Unionen var Malaysia, Egypten, Norge og Tyrkiet.

               (82)

               Markedsandelen for importen fra andre tredjelande steg fra 21 % til 26 % i løbet af den betragtede periode.

               (83)

               Den største stigning forekom i importen fra Egypten. Der var ingen import i de første år af den betragtede periode, men i 2015 nåede importen fra Egypten, hvor en stor kinesisk baseret producent fortsat foretager betydelige investeringer, en markedsandel på 5 %.

         4.4.2.   Priser på importen fra andre tredjelande

               (84)

               Priserne på importen fra andre tredjelande udviklede sig således:

                  Tabel 5

                  Importpriser (EUR/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Importpris Malaysia

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Importpris Egypten

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Indeks

                              i/r

                              i/r

                              i/r

                              i/r

                           Importpris Norge

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importpris Tyrkiet

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Indeks

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Importpris — andre lande

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Indeks

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Kilde: Eurostat (Comext).

               (85)

               Baseret på en sammenligning af KN-koder lå importpriserne fra Malaysia indtil den nuværende undersøgelsesperiode over importpriserne fra Kina. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt de malaysiske priser en anelse i modsætning til priserne ved import fra andre lande.

               (86)

               Da den norske producent er forretningsmæssigt forbundet med en EU-producent, er priserne på importen fra Norge i betydeligt omfang overførselspriser mellem forretningsmæssigt forbundne parter, og Kommissionen fandt dem derfor ikke pålidelige med henblik på en anvendelig sammenligning.

               (87)

               De gennemsnitlige statistiske priser er ikke en indikator for de faktiske priser, da der er væsentlige forskelle mellem de forskellige varetyper, og da varesortimentet ikke er kendt. Der kan således ikke træffes en konklusion vedrørende importpriserne fra andre tredjelande.

         4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.5.1.   Generelle bemærkninger

               (88)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. Der blev anvendt stikprøveudtagning til at afgøre, hvilken skade der måtte være påført EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 18.

               (89)

               Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer.

               (90)

               Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysningerne i klagen og i anmodningen om en fornyet undersøgelse samt i de efterfølgende indsendelser og krydstjekkede, hvor det var muligt, med statistikker. Oplysningerne vedrørte alle EU-producenter.

               (91)

               Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven.

               (92)

               Det blev konstateret, at de data, der lå til grund for beregningen af indikatorerne, var repræsentative for EU-erhvervsgrenen.

               (93)

               De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

               (94)

               De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

         4.5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

   4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (95)

               Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Produktion (ton)

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Indeks

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Produktionskapacitet (ton)

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Indeks

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Kapacitetsudnyttelse (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Indeks

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser, APFE.

               (96)

               2012 var kendetegnet ved en lav produktionsmængde, en lav produktionskapacitet og en lav kapacitetsudnyttelse. I de følgende år steg produktionen gradvis som en positiv reaktion på den stigende efterspørgsel. Der blev desuden genetableret færre ovne i perioden efter 2012. Alle disse faktorer bidrog samlet set positivt til en gunstig udvikling i både kapaciteten og kapacitetsudnyttelsen.

         4.5.2.2.   Salgsmængde, markedsandel og vækst

               (97)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Salgsmængde og markedsandel (ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Salgsmængde på EU-markedet

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Indeks

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Markedsandel (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Indeks

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser, APFE.

               (98)

               Med udgangspunkt i det lave niveau i 2012 medførte den stigende efterspørgsel en gradvis stigning i salgsmængderne, som var på 30 % i 2015 i forhold til 2012.

               (99)

               Indtil 2014 var stigningen i EU-erhvervsgrenens salg imidlertid langsommere end udviklingen i EU-forbruget, hvilket skyldtes tilstedeværelsen af importerede varer fra Kina til underbudspriser. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 65 % til 63 % mellem 2012 og 2014 og steg til 66 % i den nuværende undersøgelsesperiode efter en forøgelse af foranstaltningerne i 2014.

         4.5.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

               (100)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 8

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Antal ansatte

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Indeks

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Produktivitet (ton/ansat)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Indeks

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser, APFE.

               (101)

               Beskæftigelsen faldt med 5 % mellem 2012 og 2015 til trods for en positiv udvikling i den nuværende undersøgelsesperiode. Omstruktureringen af erhvervsgrenen, bestræbelserne på at innovere og optimere produktionsprocesserne og den forbedrede kapacitetsudnyttelse førte til en væsentlig forbedring af produktiviteten i den betragtede periode.

         4.5.2.4.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (102)

               I forbindelse med undersøgelsen blev der konstateret en dumpingmargen på over 70 %. Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen blev afbødet siden forhøjelsen af foranstaltningerne i 2014. Først i 2015 begyndte EU-erhvervsgrenen at få fuld fordel af foranstaltningerne.

               (103)

               De gældende kombinerede foranstaltninger bidrog til at nedbringe importen fra Kina og gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at fastholde sin markedsandel. EU-erhvervsgrenens priser var dog fortsat lave og lå i gennemsnit under priserne i 2012.

               (104)

               Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at drage fordel af de gældende foranstaltninger og begyndte at genrejse sig efter den skade, der skyldtes de kinesiske eksporterende producenters tidligere dumping.

         4.5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

   4.5.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (105)

               De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Gennemsnitlig enhedspris ab fabrik ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen (EUR/ton)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Indeks

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Kilde: Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven.

               (106)

               De gennemsnitlige salgspriser har ikke ændret sig væsentligt siden 2012, selv om der sås et let fald på 3 % i 2015 i forhold til 2012.

         4.5.3.2.   Gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger

               (107)

               Enhedsproduktionsomkostningerne udviklede sig således i den betragtede periode:

                  Tabel 10

                  Produktionsomkostninger pr. enhed

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Indeks

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Kilde: Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven.

               (108)

               Enhedsproduktionsomkostningerne faldt i den betragtede periode: Denne tendens kan forklares med den stigende kapacitetsudnyttelse, som bidrager til faldende enhedsproduktionsomkostninger i denne kapitalintensive erhvervsgren. EU-erhvervsgrenen havde desuden fordel af lave råvare- og energipriser.

         4.5.3.3.   Arbejdskraftomkostninger

               (109)

               De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

                  Tabel 11

                  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Indeks

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Kilde: Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven.

               (110)

               De let stigende lønninger og afskedigelser af arbejdstagere med lavere lønninger som følge af et effektiviseringsprojekt hos en af producenterne i stikprøven medførte en stigning i de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat.

         4.5.3.4.   Lagerbeholdninger

               (111)

               Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 12

                  Lagerbeholdninger (ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Slutlagre

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Indeks

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Kilde: Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven.

               (112)

               Slutlagrene steg først en anelse i 2013 og fortsatte derefter med at falde igen i den betragtede periode, hvilket skyldtes den stigende efterspørgsel.

               (113)

               Forhøjelsen af foranstaltningernes niveau i 2014 spillede en rolle i forbindelse med faldet ved udgangen af den betragtede periode.

         4.5.3.5.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (114)

               De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

                  Tabel 13

                  Rentabilitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (NUP)

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Indeks

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Likviditet (1 000  EUR)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Indeks

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Investeringer (1 000  EUR)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Indeks

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Investeringsafkast (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Indeks

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Kilde: Oplysninger fra EU-producenterne i stikprøven.

               (115)

               Kommissionen beregnede rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode begyndte rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven gradvis at bedres, og den blev positiv i løbet af den nuværende undersøgelsesperiode.

               (116)

               Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. EU-producenterne havde en negativ likviditet i 2012 og 2013. Der skete en gradvis bedring af situationen i den betragtede periode, og EU-producenterne havde en positiv likviditet fra 2014.

               (117)

               De stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer fulgte en stigende tendens i den betragtede periode. Stigningen var mest udtalt omkring 2015. Investeringerne anvendtes i vidt omfang til genetablering af ovne.

               (118)

               Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet fulgte samme udvikling som rentabiliteten. Genopretningen af investeringsafkastet er et resultat af den forbedrede økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen ved udgangen af den betragtede periode.

               (119)

               EU-erhvervsgrenens ringe økonomiske resultater mellem 2012 og 2014 begrænsede dens evne til at rejse kapital. EU-erhvervsgrenen har brug for omfattende og langsigtede investeringer, hvis den skal kunne genetablere ovne med jævne mellemrum og fortsætte sine aktiviteter.

         4.5.4.   Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation

               (120)

               2012 var kendetegnet ved en lav efterspørgsel, en lav kapacitet som følge af genetablering af ovne, en lav kapacitetsudnyttelse, høje lagerbeholdninger, omstruktureringsforanstaltninger og lave priser som følge af tidligere dumping, hvilket til sammen førte til massive tab og tab af likviditet for virksomhederne i stikprøven.

               (121)

               Som følge heraf var den markante udvikling i efterspørgslen mellem 2012 og 2014 årsag til udviklingen i salget, hvilket medførte en øget produktion og lavere lagerbeholdninger. Der skete en stigning i kapaciteten og kapacitetsudnyttelsen. En bedre absorbering af faste omkostninger, forbedret produktivitet og deflation i visse vigtige råvarer var grundlaget for en væsentlig reduktion af omkostningerne hos virksomhederne i stikprøven.

               (122)

               De oprindelige antidumpingforanstaltninger, der indførtes i 2011, afbødede imidlertid ikke til fulde prisunderbuddet fra den kinesiske import, som steg med 46 % mellem 2012 og 2014. Situationen undergravede EU-erhvervsgrenens genrejsning.

               (123)

               For at fastholde sin markedsandel måtte EU-erhvervsgrenen lide under det fortsatte fald i priserne og var kun knap rentabel i 2014.

               (124)

               Efter forhøjelsen af foranstaltningerne i 2014 vendte udviklingen i EU-erhvervsgrenens markedsandel og priser, som derefter fulgte en stigende tendens. Enhedsproduktionsomkostningerne faldt yderligere efter en stigning i produktionsmængderne, som betød, at EU-erhvervsgrenen nåede en fortjeneste på 8,6 % i den nuværende undersøgelsesperiode. Alle resultatindikatorer blev positive, selv indikatoren for beskæftigelsen.

               (125)

               Som det blev konstateret i undersøgelsen fra 2014, led EU-erhvervsgrenen fortsat væsentlig skade i september 2013. De skadelige virkninger af dumpingimporten og den subsidierede import fortsatte i 2014. Først efter forhøjelsen af foranstaltninger var EU-erhvervsgrenen i stand til at opnå en fortjeneste og skabe job.

               (126)

               Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen efter forhøjelsen af foranstaltningerne i 2014 til dels genrejste sig efter den skade, der forvoldtes af tidligere dumping, og ikke led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         4.6.   Sandsynligheden for fornyet skade

               (127)

               Som det fremgår af betragtning 49, udgjorde de kinesiske producenters anslåede overkapacitet en væsentlig del af det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode. I 2016 fordobledes overkapaciteten i forhold til 2015. Som følge af den stigende tendens og EU-markedets store tiltrækningskraft, jf. konklusionen i betragtning 59, er det sandsynligt, at importniveauet fra Kina vil blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne bortfalder

               (128)

               Den kinesiske import fortsatte, jf. betragtning 75, med at underbyde EU-erhvervsgrenens priser markant i den nuværende undersøgelsesperiode til trods for en negativ udvikling i valutakursen EUR/USD.

               (129)

               Stigningen i glasfiberpriserne har været begrænset. EU-erhvervsgrenens priser var fortsat under niveauet fra 2012, og virkningen efter forhøjelsen af foranstaltningerne i 2014 er blevet neddæmpet af det stigende pres fra importen af varer fra Egypten. Væksten i EU-forbruget har nået sit niveau fra perioden før den finansielle krise, og det forventes gradvis at falde.

               (130)

               Produktionen af glasfibre er en meget kapitalintensiv erhvervsgren. I den betragtede periode har producenterne i stikprøven investeret 165 mio. EUR i deres produktionskapacitet. I samme periode var deres driftsmæssige likviditet kun på 5 mio. EUR. Foranstaltningernes bortfald vil således skabe større risici og økonomiske problemer, som yderligere vil undergrave den økonomiske begrundelse bag disse langsigtede investeringer. EU-erhvervsgrenen ville være tvunget til at lukke ovne. Dette ville bringe dens eksistens i fare. Desuden betyder en stor andel af faste omkostninger i denne erhvervsgren, at den er meget følsom overfor svingninger i produktionsmængderne. Dette betyder, at et relativt lille fald i produktionen vil medføre store tab. Den nylige bedring i EU-erhvervsgrenen kan tilskrives en bedre absorbering af de faste omkostninger som følge af en øget kapacitetsudnyttelse, som især skyldtes de gældende foranstaltninger, navnlig efter 2014.

               (131)

               Desuden blev EU-erhvervsgrenens resultater i den betragtede periode også positivt påvirket af eksterne faktorer såsom energi- og råvarepriserne, som var forholdsvis lave. På længere sigt er det ikke sandsynligt, at priserne på disse råvarer vil forblive på et så lavt niveau. En stigning i disse input ville have en yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.

               (132)

               EU-erhvervsgrenens situation er derfor fortsat sårbar, til trods for en bedring i 2015, og er kendetegnet ved konstant lave priser, svingende produktionsomkostninger og store krav til kapital. På denne baggrund vil store mængder af dumpingimport fra Kina til underbudspriser sandsynligvis resultere i en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater.

               (133)

               Kommissionen konkluderede derfor på dette grundlag, at der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder, og udligningstolden forbliver på et niveau, som allerede har vist sig at være ineffektivt til at begrænse tilstrømningen af store importmængder til underbudspriser.

         5.   UNIONENS INTERESSER

               (134)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om det klart kunne konkluderes, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

         5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (135)

               Der var en høj grad af samarbejdsvilje blandt EU-producenterne i forbindelse med denne undersøgelse.

               (136)

               EU-erhvervsgrenen har vist, at dens aktiviteter er levedygtige, når den ikke er udsat for urimelig konkurrence fra dumpingimporten og den subsidierede import, og de gældende foranstaltninger har givet erhvervsgrenen mulighed for delvis at genrejse sig efter tidligere skade.

               (137)

               Samtidig ville en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis føre til øget urimelig konkurrence fra den kinesiske dumpingimport og true EU-producenternes fortsatte drift.

               (138)

               Det konkluderes derfor, at det er i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.

         5.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

               (139)

               Som nævnt i betragtning 20 indgav otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører en stikprøvebesvarelse. De tre største importører blev udtaget til stikprøven, og to af den samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. De tegnede sig for 5 % af importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode. Ingen af de importører, der blev registreret som interesserede parter i forbindelse med denne undersøgelse, gav udtryk for deres holdning, hverken for eller imod de undersøgte foranstaltninger.

               (140)

               Importører og forhandlere har adgang til varer fra mange leverandører både i og uden for Unionen. Desuden er den pågældende vare i høj grad standardiseret, og det er nemt at skifte leverandør

               (141)

               Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at udvidelsen af antidumpingtolden vil få en begrænset indvirkning på importørernes situation.

         5.3.   Brugernes interesser

               (142)

               Den undersøgte vare anvendes til en lang række anvendelsesformål såsom transport (bilindustrien, skibsindustrien, luftfartsindustrien og militæret), elektricitet/elektronik, vindenergi, bygge- og anlægsindustrien, beholdere/rør og forbrugsvarer. Mange forskellige typer brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

               (143)

               19 af de 64 brugere, der blev registreret som interesserede parter, besvarede Kommissionens spørgeskema. De tegner sig for ca. 10 % af det samlede EU-forbrug.

               (144)

               14 virksomheder gik ind for at udvide foranstaltningerne, tre virksomheder gik ind for at opretholde foranstaltningerne, og to udtalte sig ikke. En brugersammenslutning var imod foranstaltningerne.

               (145)

               Flere brugere udtalte, at de gældende foranstaltninger betyder, at varerne i aftagerleddet ikke er konkurrencedygtige i forhold til de samme varer produceret i Asien. De påstod også, at de ikke var ikke stand til at absorbere den tilsvarende omkostningsstigning eller vælte den over på deres kunder.

               (146)

               Efter forhøjelsen af foranstaltningerne i 2014 øgede Kommissionen tolden på den pågældende vare til ca. det dobbelte af den oprindelige antidumpingtold. Kommissionen havde vurderet, at virkningen af en sådan forøgelse ikke ville overstige et procentpoint af rentabiliteten i brugerindustrierne, selv om den erkendte, at visse sektorer var mere udsatte end andre.

               (147)

               Dette bekræftedes af den aktuelle undersøgelse. Det fremgår nemlig af de data, som de samarbejdsvillige brugere har fremlagt, at omkostningerne til glasfibre, uanset deres oprindelse, steg mellem 2014 og 2015 med et beløb svarende til 0,5 % af deres omsætning. Omsætningen, fortjenesten og beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare steg dog. Kun to virksomheder indberettede et fald i omsætningen og beskæftigelsen, og fire virksomheder indberettede et fald i fortjenesten.

               (148)

               Nogle brugere påstod desuden, at EU-erhvervsgrenen ikke har tilstrækkelig produktionskapacitet til at efterkomme efterspørgslen i Unionen, at EU-erhvervsgrenen ikke øger sin kapacitet og ikke er konkurrencedygtig, da den anvender ældre udstyr og betaler højere energi- og arbejdskraftomkostninger.

               (149)

               Undersøgelsen viste, at disse påstande ikke er berettigede. EU-erhvervsgrenen har, jf. ovenstående betragtninger, foretaget omfattende investeringer, forbedret sin produktivitet og øget sin produktionskapacitet til trods for en længere periode med tab, som endte i 2014, da foranstaltningerne blev forhøjet samme år. En yderligere udvidelse af kapaciteten forudsætter langsigtede kapitalforpligtelser, som igen er afhængige af lige konkurrencevilkår, hvor konkurrencedygtige producenter kan forvente et rimeligt investeringsafkast.

               (150)

               Selv om foranstaltningerne blev forhøjet mellem 2014 og 2015, fortsatte EU-forbrugets udvikling desuden i samme takt som i de tidligere år. Der findes nemlig alternative forsyningskilder uden for Kina, f.eks. i Bahrain, Egypten, Japan, Malaysia og USA. I den betragtede periode tegnede importen fra Kina sig næsten aldrig for mere end halvdelen af den samlede import fra tredjelande, og markedsandelen var på sit højeste med 17 % af det samlede EU-forbrug i 2014. Under alle omstændigheder er formålet med antidumping- og antisubsidietold ikke at stoppe importen fra Kina til Unionen, men at sikre, at denne import konkurrerer på lige fod med importen fra andre forsyningskilder.

               (151)

               Ud fra ovenstående konkluderede Kommissionen, at udvidelsen af antidumpingtolden vil få en begrænset indvirkning på importørernes situation.

         5.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (152)

               Ophævelse af foranstaltningerne vil få en væsentlig og negativ indvirkning på EU-producenterne.

               (153)

               Udvidelsen af antidumpingtolden vil få en begrænset indvirkning på de importører, som forblev neutrale.

               (154)

               Selv om visse brugere drift er udsat for en omkostningsstigning i forbindelse med den pågældende vare og samme vare, blev det i undersøgelsen bekræftet, at foranstaltningerne havde en begrænset indvirkning på brugerindustriernes samlede resultater.

               (155)

               Kommissionen konkluderer, at der samlet set ikke er nogen tvingende grunde til ikke at videreføre de gældende antidumpingforanstaltninger overfor importen af den pågældende vare fra Kina

         6.   KONKLUSION OG FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

               (156)

               Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Kun en interesseret part, klageren, gav sig til kende efter fremlæggelsen af oplysninger og var enig i Kommissionens konklusioner og forslag om at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.

               (157)

               Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Kina, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 248/2011, senest ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1379/2014, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (158)

               Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 har ikke afgivet udtalelse —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af afhuggede glasfibertråde, af længde 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er imprægneret og belagt, med et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-kode 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) og 7019 31 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder:

               Virksomhed

               Endelig antidumpingtold (%)

               Taric-tillægskode

               Jushi Group Co. Ltd, Jushi Group Chengdu Co. Ltd, Jushi Group Jiujiang Co. Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd, Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd, Changzhou Tianma Group Co. Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I

               15,9

               Alle andre virksomheder

               19,9

               A999

         3.   Anvendelsen af de individuelle antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »Alle andre virksomheder«.
   4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 24. april 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

      (2)  EUT L 67 af 15.3.2011, s. 1.

      (3)  EUT L 367 af 23.12.2014, s. 22.

      (4)  EUT C 99 af 15.3.2016, s. 10.

      (5)  Japan, Nippon Electric Glass Co., Ltd. (Japan), Malaysia, Nippon Electric Glass (Malaysia) og CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Tyrkiet).

      (6)  Oplysninger fremlagt af APFE i oktober 2016 baseret på præsentationen »European Market and Supply Situation«.

      (7)  Oplysninger om priserne baseret på toldstatistikker

      (8)  Eksportmængderne fra Kina i NUP var på ca. 111 000 ton til USA, 78 000 ton til Unionen, 16 000 ton til Malaysia og 14 000 ton til Indien.

      (9)  I størrelsesorden: USA, EU, Saudi-Arabien, Sydkorea, De Forenede Arabiske Emirater, Canada, Thailand, Japan, Malaysia og Indien.

      (10)  Oplysninger fremlagt af APFE i oktober 2016 baseret på præsentationen »European Market and Supply Situation«.

      BILAG I
      Samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven:

                  Navn

                  Taric-tillægskode

                  Taishan Fiberglass Inc.,
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co. Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co. Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co. Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      BILAG II
      Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, skal indeholde en erklæring underskrevet af en dertil bemyndiget person i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:

                  1.

                  Navn og funktion for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

                  2.

                  Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) varer af glasfiberfilamenter, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

                  3.

                  Dato og underskrift.