title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2005 af 16. november 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea

text:
               17.11.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 310/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/2005
   af 16. november 2016
   om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
   efter høring af medlemsstaterne, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Indledning

               (1)

               Den 18. februar 2016 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea (»det pågældende land«) på grundlag af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (3) (»indledningsmeddelelsen«).

               (2)

               Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2016 af European Thermal Paper Association (ETPA) (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af visse typer letvægtstermopapir. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

         1.2.   Interesserede parter

               (3)

               I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte Kommissionen med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter, de koreanske myndigheder og kendte importører, brugere og forhandlere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

               (4)

               De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer (»høringskonsulenten«).

               (5)

               Der blev afholdt to høringer med høringskonsulenten efter anmodning fra Hansol-gruppen, som de to forretningsmæssigt forbundne samarbejdsvillige eksporterende producenter tilhører. Under den første høring i marts 2016 anmodede en række forretningsmæssigt forbundne omspolere om at blive fritaget for at besvare spørgeskemaet. Efter høringen og et kontrolbesøg hos en af de forretningsmæssigt forbundne omspolere, hvor man undersøgte de argumenter, der ligger til grund for anmodningen om fritagelse, fastholdt Kommissionen, at spørgeskemaet skulle udfyldes af en af de forretningsmæssigt forbundne omspolere, og indrømmede fritagelser til tre andre forretningsmæssigt forbundne omspolere. Under den anden høring i september 2016 fremførte de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere og repræsentanterne for den koreanske regering en række påstande vedrørende definitionen af den pågældende vare, klagen, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser.

         a)   Stikprøveudtagning

               (6)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen også, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

         Stikprøveudtagning af EU-producenter

               (7)

               I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter. Kommissionen udtog stikprøven på grundlag af de største repræsentative salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Denne stikprøve bestod af tre EU-producenter i to forskellige medlemsstater. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for mellem 75 % og 95 % (4) af salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen fra de virksomheder, der gav sig til kende i forbindelse med gennemgangen af repræsentativiteten, og af den samlede anslåede salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger til den foreløbige stikprøve, som derfor blev bekræftet. Stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

         Stikprøveudtagning af importører

               (8)

               For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der fremgik af indledningsmeddelelsen.

               (9)

               En ikke forretningsmæssigt forbundet omspoler med importaktiviteter afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Da Kommissionen kun modtog få svar, besluttede man, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger.

         b)   Besvarelser af spørgeskemaet

               (10)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til to forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter, nemlig Hansol Paper Co., Ltd (»Hansol Paper«) og Hansol Artone Paper Co., Ltd (»Artone«), som begge tilhører Hansol-gruppen, og til deres forretningsmæssigt forbundne forhandler Hansol Europe B.V. (»Hansol Europe«) og den forretningsmæssigt forbundne omspoler Schades Ltd (»Schades«). Der blev også sendt spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven og omkring 50 parter (26 brugere, 21 formidlere, to sammenslutninger og en ikke forretningsmæssigt forbundet importør), som udtrykte interesse for undersøgelsen.

               (11)

               Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de to eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne forhandler og omspoler, de tre EU-producenter i stikprøven, ni ikke forretningsmæssigt forbundne omspolere, to forhandlere på forskellige handelsled, en ikke forretningsmæssigt forbundet omspoler med importaktiviteter og en sammenslutning. Endvidere fremsendte elleve parter uformelle indlæg.

         c)   Kontrolbesøg

               (12)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

                           —

                           EU-producenter:

                                       —

                                       Lecta Group/Torraspapel SA, Barcelona, Spanien

                                       —

                                       Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Tyskland

                                       —

                                       Papierfabrik August Koehler SE, Oberkirch, Tyskland

                           —

                           Importør/bruger:

                                       —

                                       Papiery Powlekane »PASACO« sp. z o.o., Solec Kujawski, Polen

                           —

                           Eksporterende producenter i Republikken Korea:

                                       —

                                       Hansol Group (Hansol Paper and Artone), Seoul, Republikken Korea

                           —

                           Forhandler forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Hansol-gruppen:

                                       —

                                       Hansol Europe, Hoofddorp, Nederlandene

                           —

                           Omspoler, som er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i Hansol-gruppen:

                                       —

                                       Schades, Ripley, Det Forenede Kongerige.

         d)   Præsentation af data

               (13)

               I betragtning af det begrænsede antal parter, der indsendte data, er nogle af tallene nedenfor anført i form af intervaller.

         1.3.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

               (14)

               Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (15)

               Den pågældende vare er letvægtstermopapir (»termopapir«) af vægt 65 g/m2 eller derunder, i ruller af en bredde på 20 cm eller derover med en vægt (inklusive papiret) på 50 kg eller derover og en diameter (inklusive papiret) på 40 cm eller derover (»jumboruller«), med eller uden basecoat på den ene eller begge sider, overtrukket med en varmefølsom belægning (som er en blanding af farven og fremkalderen, som reagerer og danner et billede ved varmepåvirkning) på den ene eller begge sider, og med eller uden dæklag, med oprindelse i Republikken Korea og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 og ex 4823 90 85 (»den pågældende vare«).

               (16)

               Termopapir kan fremstilles med forskellige typer af fremkaldere: med fremkaldere indeholdende bisphenol A og bisphenol S (phenolholdigt termopapir) eller med fremkaldere, som ikke indeholder phenol (phenolfrit termopapir). Begge typer termopapir er omfattet af den aktuelle undersøgelse.

               (17)

               Letvægtstermopapir anvendes i salgsterminaler, f.eks. som kvitteringer, der udstedes i detailforretninger.

         2.2.   Samme vare

               (18)

               Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

                           —

                           den pågældende vare

                           —

                           den vare, der fremstilles og sælges på Republikken Koreas hjemmemarked, og

                           —

                           den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

               (19)

               Kommissionen besluttede på dette stadium, at disse produkter derfor er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         2.3.   Påstande vedrørende varedækningen

               (20)

               Den samarbejdsvillige eksporterende producent anmodede om en udelukkelse af phenolfrit termopapir fra varedækningen med den begrundelse, at phenolfrit termopapir hverken produceres i eller eksporteres fra Republikken Korea, og at det adskiller sig fra termopapir med phenol på grund af dets kemiske sammensætning, forbrugeropfattelse, produktionsprocesser, anvendelsesformål og markedsprisen. Samme part ønskede også at udelukke termopapir med en vægt på under 44 g/m2.

               (21)

               I denne henseende viste undersøgelsen, at der findes forskellige typer termopapir — herunder termopapir med eller uden phenol og termopapir af vægt under 44 g/m2 — og at de alle betragtes som en og samme vare, da de har de samme grundlæggende egenskaber, samme produktionsprocesser, identiske anvendelsesformål og er indbyrdes udskiftelige for brugerne og forbrugerne. Det fremgik nemlig af undersøgelsen, at alle varetyper består af et lag råpapir med varmefølsom belægning, og at alle produkter i alt væsentligt er et resultat af ens produktionsprocesser. Desuden har alle typer termopapir ensartede egenskaber og anvendes til udskrivning med en termoprinter. Slutresultatet for brugerne og forbrugerne er derfor det samme.

               (22)

               Det bør endvidere bemærkes, at anmodningen om udelukkelse af termopapir af vægt under 44 g/m2 under alle omstændigheder ikke var dokumenteret.

               (23)

               Selv om den eksporterende producent påstod, at forbrugeropfattelsen af termopapir med eller uden phenol kunne variere, blev der ikke fremlagt underbyggede beviser for at begrunde påstanden, og det fremgik af undersøgelsen, at langt hovedparten af forbrugerne ikke er klar over den særlige sammensætning af termopapir og derfor ikke kender forskel på termopapir med eller uden phenol. Desuden afviger markedspriserne på termopapir med eller uden phenol ikke væsentligt fra hinanden. Det konkluderes derfor foreløbigt, at alle typer termopapir konkurrerer indbyrdes, dog med visse prisforskelle. Priskonkurrencen mellem varetyperne er nærmere beskrevet i afsnit 5.2.4.

               (24)

               Af ovennævnte grunde kan produkter af vægt under 44 g/m2 og phenolfrit termopapir på nuværende tidspunkt ikke udelukkes fra definitionen af samme vare. Begge påstande blev derfor foreløbigt afvist.

         3.   DUMPING

   3.1.   Indledende bemærkning

               (25)

               I undersøgelsesperioden solgte Hansol-gruppen 15-25 % af gruppens samlede salgsmængde i Unionen af den pågældende vare direkte til ikke forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på videresalg eller indirekte via forretningsmæssigt forbundne parter; hovedparten af gruppens salg på EU-markedet (mellem 75 % og 85 %) var salg til forretningsmæssigt forbundne parter, bestemt til omspoling i mindre ruller. Oplysningerne anføres i intervalform af fortrolighedshensyn. Med henblik på en repræsentativ dumpingberegning er begge salgskanaler blevet inkluderet i beregningen med en passende vægtning.

         3.2.   Normal værdi

               (26)

               Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for de samarbejdsvillige eksporterende producenter var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. På den baggrund var det samlede salg for de eksporterende producenter af samme vare på hjemmemarkedet repræsentativt.

               (27)

               Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller næsten identiske med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen for de eksporterende producenter med repræsentativt hjemmemarkedssalg.

               (28)

               Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for de eksporterende producenter på hjemmemarkedet for hver varetype, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den identiske eller sammenlignelige varetype til Unionen. Kommissionen konstaterede, at tre varer blev solgt i mængder på under 5 % af det samlede eksportsalg til Unionen. Disse varetyper blev anset for at være sammenlignelige varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet, idet de eneste forskelle var papirets vægt og i ét tilfælde, den anvendte type phenol. For disse varetyper blev den normale værdi beregnet.

               (29)

               Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i undersøgelsesperioden for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregning af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

               (30)

               Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:

                           a)

                           salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

                           b)

                           den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

               (31)

               I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i undersøgelsesperioden.

               (32)

               Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det rentable salg af varetyperne på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, hvis:

                           a)

                           mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype: eller

                           b)

                           den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

               (33)

               Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at hovedparten af salget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden.

               (34)

               For varetyper med intet eller utilstrækkeligt salg af samme vare i repræsentative mængder på hjemmemarkedet beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

               (35)

               Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til de samarbejdsvillige eksporterende producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger til samme vare i undersøgelsesperioden:

                           a)

                           de samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden og

                           b)

                           de samarbejdsvillige eksporterende producenters fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af undersøgelsesperioden.

               (36)

               For de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten for transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet for disse typer tilføjet. For de varetyper, der slet ikke blev solgt på hjemmemarkedet, blev de gennemsnitlige SA&G-omkostninger samt fortjenesten for alle transaktioner i normal handel på hjemmemarkedet tilføjet.

         3.3.   Eksportpris

               (37)

               Som forklaret i betragtning 25 bestod Hansol-gruppens salg i Unionen i undersøgelsesperioden af jumboruller, som solgtes til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, samt jumboruller solgt til forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på videresalg, men langt størstedelen af salget til Unionen udgjordes af salg af den pågældende vare til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på omspoling til mindre ruller, der derefter blev videresolgt til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.

               (38)

               For salg af den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Unionen blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare ved eksportsalg til Unionen.

               (39)

               For salg af den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører/forhandlere og/eller omspolere, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares eller importerede og forarbejdede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. Den forretningsmæssigt forbundne parts pris ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder blev justeret bagud til en pris ab fabrik ved at fratrække den forretningsmæssigt forbundne parts SA&G, en rimelig fortjeneste og andre justeringer, hvor det var relevant. Hvis salget vedrørte mindre ruller, blev de rapporterede og verificerede omspolingsomkostninger også trukket fra.

               (40)

               Hvad angår den anvendte fortjenstmargen, anvendte Kommissionen i overensstemmelse med EU-domstolenes faste praksis ikke de forretningsmæssigt forbundne virksomheders fortjenstmargener, idet de betragtes som upålidelige. Én ikke forretningsmæssigt forbundet importør samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, men dennes rentabilitet var fortrolig og kan ikke fremlægges. I mangel af andre oplysninger anvendte man den rimelige fortjenstmargen, som blev anvendt i en tidligere procedure vedrørende et andet papirprodukt (coated finpapir) fremstillet af en lignende industri (5). Da begge varer og industrier er meget lig hinanden (begge er kapitalintensive industrier, og desuden fremstiller nogle termopapirproducenter også coated finpapir), betragtedes denne metode til at fastlægge en rimelig fortjenstmargen som rimelig. Den fortjenstmargen, der anvendtes i mangel af andre tilgængelige oplysninger, er på 4,5 %.

         3.4.   Sammenligning

               (41)

               Kommissionen sammenlignede den normale værdi og de eksporterende producenters eksportpris på grundlag af priserne ab fabrik.

               (42)

               I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (43)

               Da oprindelsen af de jumboruller, der anvendes til produktion og salg af mindre ruller, ikke kunne spores, blev eksportprisen ved salg af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter med henblik på omspoling til mindre ruller sammenlignet med den normale værdi, der var fastsat på et aggregeret niveau, dvs. for hver varetype, baseret på et gennemsnit af salgspris på hjemmemarkedet og produktionsomkostningerne for både Hansol Paper og Artone.

               (44)

               Dumpingmargenen for eksportpriserne ved direkte salg af jumboruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter og salg af jumboruller via forretningsmæssigt forbundne parter blev fastsat ved at sammenligne Hansol Papers eksportpris pr. varetype med Hansol Papers normale værdi pr. varetype og Artones eksportpris pr. varetype med Artones normale værdi pr. varetype.

         3.5.   Dumpingmargen

               (45)

               Den således beregnede dumpingmargen er på 10-15 % for salg af jumboruller, som efterfølgende omspoles til mindre ruller med henblik på salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, og på 0,5-5 % for salg af jumboruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter og forretningsmæssigt forbundne parter.

               (46)

               Som forklaret i betragtning 25 var 15-25 % af Hansol-gruppens eksport til EU (direkte eller indirekte) salg af jumboruller i undersøgelsesperioden, mens det resterende salg var salg af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter, der omspoles og sælges som mindre ruller. Disse dumpingmargener er blevet vægtet i overensstemmelse hermed. Dette blev gjort ved at anvende andelen af salget af jumboruller direkte eller indirekte til ikke forretningsmæssigt forbundne parter (dvs. 15-25 %) på den beregnede dumpingmargen for jumboruller (0,5-5 %) og ved at anvende andelen af salget af jumboruller til forretningsmæssigt forbundne parter til omspoling til og efterfølgende videresalg som mindre ruller til ikke forretningsmæssigt forbundne parter (dvs. 75-85 %) på den beregnede dumpingmargen for jumboruller omspolet til mindre ruller (10-15 %).

               (47)

               For de samarbejdsvillige eksporterende producenter sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

               (48)

               På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

                           Virksomhed

                           Midlertidig dumpingmargen

                           Hansol-gruppen (Hansol Paper Co., Ltd. og Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           Alle andre virksomheder (%)

                           12,1

               (49)

               For alle andre eksporterende producenter i Republikken Korea beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Kommissionen konstaterede i den forbindelse de eksporterende producenters samarbejdsvilje. Samarbejdsviljen er de samarbejdsvillige eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport, jf. Eurostats importstatistikker, fra det pågældende land til Unionen.

               (50)

               I dette tilfælde er samarbejdsviljen høj, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På dette grundlag besluttede Kommissionen at basere restdumpingmargenen på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed.

         4.   SKADE

   4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

               (51)

               Den samme vare blev fremstillet af fem EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

               (52)

               Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 372 645 ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af klagerens spørgeskemabesvarelse, som blev krydstjekket med de individuelle spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven. Tre EU-producenter, der tegnede sig for 75-95 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7.

         4.2.   EU-forbruget

               (53)

               Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen (kilde: klagerens spørgeskemabesvarelse og efterprøvede individuelle spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven), klagerens skøn over importen af termopapir fra USA og Folkerepublikken Kina (Kina) og den eksporterende producents salg i Unionen (kilde: dumpingspørgeskemaet).

               (54)

               EU-forbruget udviklede sig som følger:

                  Tabel 1

                  EU-forbruget (ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Samlet EU-forbrug

                           163 000 -168 000

                           178 000 -183 000

                           178 000 -183 000

                           189 000 -194 000

                              Indeks

                              100

                              109

                              108

                              115

                              Kilde: spørgeskemaer om skade og dumping

               (55)

               I løbet af den betragtede periode steg EU-forbruget med 15 %, hovedsagelig i perioden 2012-2013 og derefter i perioden 2014-2015.

         4.3.   Import fra det pågældende land

   4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

               (56)

               Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af spørgeskemabesvarelsen fra den eksporterende producent. Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 53.

               (57)

               Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 2

                  Importmængde (i ton) og markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Importmængde fra det pågældende land (ton)

                           1 000 -2 000

                           12 000 -17 000

                           19 000 -25 000

                           23 000 -28 000

                              Indeks

                              100

                              1 268

                              1 949

                              2 279

                           Markedsandel (%)

                           0,7

                           8,0

                           12,4

                           13,6

                              Indeks

                              100

                              1 169

                              1 801

                              1 975

                              Kilde: spørgeskemaer om dumping og skade

               (58)

               I 2015 var importen fra Republikken Korea 22,8 gange større end i 2012. Markedsandelen for denne import steg fra 0,7 % i 2012 til 13,6 % i undersøgelsesperioden.

         4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

               (59)

               Kommissionen fastsatte importpriserne på grundlag af spørgeskemabesvarelsen fra den eksporterende producent.

               (60)

               De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 3

                  Importpriser (i EUR/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitspriserne på den koreanske import

                           1 400 -1 500

                           1 450 -1 550

                           1 300 -1 400

                           1 200 -1 300

                              Indeks

                              100

                              103

                              92

                              85

                              Kilde: dumpingspørgeskemaet

               (61)

               De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land faldt i alt med 15 %. Det skal bemærkes, at prisen i 2012 er baseret på et meget lavt importniveau. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i markedsandele og prisfaldet.

               (62)

               Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

                           a)

                           de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau og

                           b)

                           de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra den samarbejdsvillige producent ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for omkostninger efter importen.

               (63)

               I overensstemmelse med den metode, der er forklaret i betragtning 25, har Kommissionen taget hensyn til salgsmængden af den pågældende vare enten ved direkte salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter eller ved salg til forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen med henblik på omspoling til mindre ruller.

               (64)

               Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype. Transaktionerne blev behørigt justeret, hvor det var nødvendigt. Nedslag og rabatter blev fratrukket. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af omsætningen i undersøgelsesperioden hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 8,1 % for importen fra det pågældende land på EU-markedet. Der blev konstateret underbud for ca. 84 % af importmængderne.

         4.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.4.1.   Generelle bemærkninger

               (65)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

               (66)

               Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i klagerens spørgeskemabesvarelse og efterfølgende indlæg. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

               (67)

               De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping.

               (68)

               De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

         4.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

   4.4.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (69)

               Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 4

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Produktionsmængde (ton)

                           376 150

                           344 525

                           349 601

                           372 645

                              Indeks

                              100

                              92

                              93

                              99

                           Produktionskapacitet (ton)

                           393 333

                           404 080

                           401 142

                           402 997

                              Indeks

                              100

                              103

                              102

                              102

                           Kapacitetsudnyttelse (%)

                           96

                           85

                           87

                           92

                              Indeks

                              100

                              89

                              91

                              97

                              Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren

               (70)

               Fremstilling af den undersøgte vare er præget af høje faste omkostninger. I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 1 %. Der konstateredes et lavere produktionsniveau i 2013 og 2014, hvor en EU-producent i stikprøven oplevede visse problemer.

               (71)

               Den samlede produktionskapacitet var forholdsvis stabil. Tallet for 2012 var unormalt lav og afspejler det forhold, at en EU-producent midlertidigt standsede produktionen af denne vare som følge af ekstraordinære omstændigheder. Producenten genoptog sin virksomhed normalt i 2013. Det bemærkes endvidere, at en anden EU-producent, den mindste, har udfaset produktion af den pågældende vare i den betragtede periode.

               (72)

               Det samlede fald i kapacitetsudnyttelsen hænger sammen med faldet i produktionsmængden. Som forklaret i betragtning 125 betyder den høje kapacitetsudnyttelse i tabel 4 ikke, at industrien ikke kan producere mere.

         4.4.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

               (73)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 5

                  Salgsmængde og markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Salgsmængde på EU-markedet (ton)

                           159 000 -164 000

                           160 000 -165 000

                           153 000 - 158 000

                           160 000 -165 000

                              Indeks

                              100

                              101

                              97

                              101

                           Markedsandel (%)

                           96,9

                           90,3

                           86,7

                           85,1

                              Indeks

                              100

                              94

                              90

                              88

                              Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren

               (74)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg med 1 % i den betragtede periode.

               (75)

               I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 96,9 % til 85,1 %, da den ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug. For at fastholde sit salgsniveau og for at undgå et yderligere fald i markedsandelen var EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser på grund af det vedvarende pristryk fra den pågældende import.

         4.4.2.3.   Vækst

               (76)

               EU-forbruget steg med ca. 15 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet stagnerede. EU-erhvervsgrenen oplevede således et tab i markedsandele, hvorimod importen fra det pågældende land, hvis markedsandel voksede i den betragtede periode, dækkede næsten hele stigningen i forbruget.

         4.4.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

               (77)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Antal medarbejdere

                           851

                           784

                           797

                           842

                              Indeks

                              100

                              92

                              94

                              99

                           Produktivitet (enhed/ansat)

                           442

                           439

                           439

                           443

                              Indeks

                              100

                              99

                              99

                              100

                              Kilde: spørgeskemaer om skade og oplysninger fra klageren

               (78)

               Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen ændrede sig ikke betydeligt i den betragtede periode. Beskæftigelsesniveauet følger nøje produktionen. EU-erhvervsgrenen forsøgte at fastholde beskæftigelsen trods en faldende rentabilitet.

               (79)

               Der var ikke store udsving i produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år. Produktionsprocessen var allerede blevet optimiseret i betydelig grad.

         4.4.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (80)

               Dumpingmargenen lå betydeligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af den faktiske dumpingmargens størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af de stigende mængder af og faldende priser på importen fra det pågældende land.

               (81)

               Dette er den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der forelå derfor ingen oplysninger, der kunne bruges til at vurdere virkningen af eventuel tidligere dumping.

         4.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

   4.4.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (82)

               De gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Salgspriser i Unionen

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris på EU-markedet (EUR/ton)

                           1 316

                           1 297

                           1 181

                           1 176

                              Indeks

                              100

                              98

                              90

                              89

                           Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

                           1 177

                           1 176

                           1 155

                           1 215

                              Indeks

                              100

                              100

                              98

                              103

                              Kilde: spørgeskemaer om skaden

               (83)

               I den betragtede periode faldt salgspriserne generelt (– 11 %) i modsætning til de tilsvarende omkostninger (+ 3 %). I undersøgelsesperioden var salgspriserne i gennemsnit lavere end produktionsomkostningerne pr. enhed.

               (84)

               For at begrænse tabet af markedsandele fulgte EU-producenterne den nedadgående pristendens for importen og reducerede deres salgspriser betydeligt. Stigningen i produktionsomkostningerne kan delvist forklares ved den kendsgerning, at produktion af termopapir omfatter høje faste omkostninger, og faldet i produktionen (– 3 % blandt EU-producenterne i stikprøven). EU-producenter udligner delvis stigninger i råvareomkostningerne som følge af en ufordelagtig valutakurs USD/EUR (papirmasse handles i USD) ved at sikre et stramt greb om andre udgifter og rationalisering.

         4.4.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

               (85)

               De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:

                  Tabel 8

                  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

                           64 244

                           63 424

                           65 919

                           67 047

                              Indeks

                              100

                              99

                              103

                              104

                              Kilde: spørgeskemaer om skaden

               (86)

               I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn pr. ansat overordnet set med 4 %. Dette er i tråd med den samlede stigning i priserne i EU som følge af inflationen.

         4.4.3.3.   Lagerbeholdninger

               (87)

               Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Lagerbeholdninger

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Slutlagre (ton)

                           24 000 -29 000

                           15 000 -20 000

                           23 000 -28 000

                           23 000 -28 000

                              Indeks

                              100

                              65

                              94

                              93

                           Slutlagre i procent af produktionen (%)

                           7,9

                           5,9

                           8,3

                           7,6

                              Indeks

                              100

                              74

                              105

                              96

                              Kilde: spørgeskemaer om skaden

               (88)

               I den betragtede periode faldt slutlagrene med 7 %. Generelt fremstilles samme vare på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Lagerbeholdninger betragtes ikke som en vigtig skadesindikator for denne type erhvervsgren, fordi de generelt følger produktionen og ikke er større end produktionen i en given måned. Slutlagre målt i procent af produktionen viste den samme procentdel i begyndelsen og slutningen af den betragtede periode.

         4.4.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (89)

               De stikprøveudvalgte EU-producenters rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig således i den betragtede periode:

                  Tabel 10

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

                           13,0

                           11,5

                           5,3

                           – 0,5

                              Indeks

                              100

                              89

                              41

                              – 4

                           Likviditet (EUR)

                           80 000 000 -100 000 000

                           45 000 000 -65 000 000

                           10 000 000 -30 000 000

                           10 000 000 -30 000 000

                              Indeks

                              100

                              64

                              19

                              21

                           Investeringer (EUR)

                           1 500 000 -6 500 000

                           2 000 000 -7 000 000

                           6 000 000 -11 000 000

                           4 500 000 -9 000 000

                              Indeks

                              100

                              116

                              280

                              203

                           Investeringsafkast (%)

                           203,93

                           132,56

                           58,28

                           57,17

                              Indeks

                              100

                              65

                              29

                              28

                              Kilde: spørgeskemaer om skaden

               (90)

               Kommissionen fastsatte rentabiliteten for EU-producenterne i stikprøven til nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

               (91)

               Rentabiliteten udviklede sig negativt i den betragtede periode fra en fortjeneste i 2012 til tab i undersøgelsesperioden (– 0,5 %). Selv om tendensen delvist er forbundet med visse EU-producenters rationalisering, har det betydelige pris- og mængdetryk, der udøvedes på EU-erhvervsgrenen af den stigende import fra det pågældende land i perioden 2013-2015, ikke gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at drage fordel af en stigning i EU-forbruget.

               (92)

               Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten fulgte en markant nedadgående tendens, som hovedsagelig skyldtes den faldende rentabilitet.

               (93)

               Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det faldt (– 72 %) i tråd med rentabiliteten. Producenterne i stikprøven holdt deres investeringer til det strengt nødvendige for at opretholde virksomhedernes drift, dog med undtagelse af en specifik investering for at forbedre effektiviteten hos én EU-producent i perioden 2014-2015.

               (94)

               Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af den faldende rentabilitet, som det fremgår af det lave investeringsniveau for denne industritype.

         4.4.4.   Konklusion vedrørende skade

               (95)

               I den betragtede periode led EU-erhvervsgrenen væsentlig og åbenlys skade, for så vidt angår de prisrelaterede skadesindikatorer såsom fald i salgspriserne (– 11 %), faldende rentabilitet (fra + 13 % til – 0,5 %), likviditet og afkast af nettoaktiver. På grund af faldet i salgspriserne kunne konkrete tiltag for at forbedre effektiviteten og sikre en kontrolleret udvikling i udgifterne ikke forhindre EU-producenterne i at blive tabsgivende i undersøgelsesperioden. For så vidt angår de mængderelaterede skadesindikatorer, var EU-erhvervsgrenen desuden ikke i stand til at drage fordel af stigningen i EU-forbruget. EU-producenternes markedsandel faldt nemlig med 12 procentpoint i den betragtede periode.

               (96)

               På grund af de særlige forhold i denne type industri (den er kapitalintensiv og arbejder stort set hele tiden), udviste de mængderelaterede indikatorer som f.eks. produktion og salgsmængde en temmelig stabil tendens i absolutte tal. Dette skal dog ses på baggrund af en stigende efterspørgsel, som betød, at situationen forværredes i relative tal.

               (97)

               På trods af EU-erhvervsgrenens konkrete tiltag (f.eks. med henblik på en yderligere optimering af interne processer) i den betragtede periode med det formål at forbedre de generelle resultater, forværredes erhvervsgrenens situation betydeligt, især med hensyn til rentabilitet og tab af markedsandele. Problemerne med at rejse kapital har sat visse investeringer i bero.

               (98)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

               (99)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: anden import, virkningen af priserne på phenolfrit termopapir, antidumpingtold i USA, EU-producenternes eksportresultater, den øgede konkurrence blandt dem, en række omkostningsaspekter, globalt internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger), pristryk fra store detailhandelskæder og rationalisering inden for EU-erhvervsgrenen.

         5.1.   Dumpingimportens virkninger

               (100)

               De eksporterende producenters salgspriser faldt i gennemsnit med 15 % i den betragtede periode. Ved løbende at sænke deres dumpede enhedssalgspriser i den betragtede periode kunne producenterne fra de pågældende lande øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (0,7 %) til undersøgelsesperioden (13,6 %).

               (101)

               Den fortsatte stigning i importen fra Republikken Korea efter en kapacitetsudvidelse hos den eksporterende producent til underbudspriser har tydeligvis haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Dumpingimporten tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen for at begrænse tabet af markedsandele, hvilket førte til tab i undersøgelsesperioden. Desuden var EU-erhvervsgrenens salgsmængde stabil, og erhvervsgrenen var således ikke i stand til at drage fordel af stigningen i EU-forbruget og oplevede derfor et tab i markedsandel på næsten 12 %.

               (102)

               På grund af det tydeligt konstaterede tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den stadigt stigende dumpingimport til konstant faldende priser — som også underbød EU-erhvervsgrenens priser — og på den anden side EU-erhvervsgrenens stagnerende salgsmængde, tab af markedsandele og prisfald, der førte til en tabsgivende situation blandt producenterne i stikprøven, konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen.

         5.2.   Virkninger af andre faktorer

   5.2.1.   Import fra tredjelande

               (103)

               Importmængden fra andre tredjelande udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 11

                  Import fra tredjelande

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           I alt for alle tredjelande undtagen det pågældende land

                           Mængde (ton)

                           3 500 -5 000

                           2 000 -3 500

                           1 500 -3 000

                           2 000 -3 500

                              Indeks

                              100

                              75

                              44

                              63

                           Markedsandel (%)

                           2,4

                           1,7

                           1,0

                           1,3

                           Gennemsnitspris EUR)

                           799

                           631

                           677

                           1 147

                              Indeks

                              100

                              79

                              85

                              143

                              Kilde: dumpingspørgeskema og ETPA's overslag

               (104)

               Importen fra det pågældende land udgjorde næsten hele importen til Unionen. Importmængden fra andre lande (fra Kina og USA) faldt med 37 % i den betragtede periode. Markedsandelen for denne import var 1,3 % i undersøgelsesperioden, dvs. under bagatelgrænsen og kan næppe have forvoldt EU-producenterne skade og have brudt årsagssammenhængen.

         5.2.2.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

               (105)

               De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportmængde (ikke forretningsmæssigt forbundet salg) udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 12

                  De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportresultater

                           2012

                           2013

                           2014

                           Undersøgelsesperiode

                           Eksportmængde (i ton)

                           70 000 -90 000

                           90 000 -110 000

                           100 000 -120 000

                           95 000 -115 000

                              Indeks

                              100

                              125

                              135

                              127

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           1 234

                           1 177

                           1 127

                           1 211

                              Indeks

                              100

                              95

                              91

                              98

                              Kilde: spørgeskemaer om skaden

               (106)

               Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 27 % i den betragtede periode. Priserne faldt i den betragtede periode (– 2 %), men mindre end priserne på EU-markedet (– 11 %). I betragtning af at rentabiliteten på eksportmarkederne, om end faldende, var bedre end i Unionen, udnyttede EU-producenterne visse eksportmuligheder til at maksimere kapacitetsudnyttelsen og sprede de faste omkostninger.

               (107)

               På grundlag af ovenstående kan EU-erhvervsgrenens eksportresultater næppe have forvoldt EU-producenterne skade og have brudt årsagssammenhængen.

         5.2.3.   Antidumpingtold i USA

               (108)

               Den eksporterende producent påstod, at EU-erhvervsgrenen har lidt skade, fordi en producent i stikprøven ikke kunne sælge termopapir i USA som følge af en høj antidumpingtold på dette produkt.

               (109)

               Disse omstændigheder havde en vis indvirkning på en EU-producent, for så vidt angår produktionsmængden (se betragtning 70). Disse omstændigheder vil imidlertid ikke vil have nogen virkning på de fleste af oplysningerne om den pågældende EU-producent, f.eks. rentabiliteten ved salg i Unionen og likviditeten.

               (110)

               Under alle omstændigheder er virkningen begrænset for så vidt angår EU-erhvervsgrenen som helhed. Det er der mange årsager til: Det første spørgsmål vedrører kun en af EU-producenterne, og det skal bemærkes, at de to andre producenter i stikprøven, som ikke var genstand for foranstaltningerne, forøgede deres salg til USA. For det andet var den pågældende producent i stand til delvist at kompensere ved at øge eksporten til andre markeder. Endelig ophævede USA den pågældende antidumpingtold i februar 2015. Den samlede virkning i undersøgelsesperioden er derfor ubetydelig.

               (111)

               På grundlag af ovenstående konkluderes det, at virkningerne af antidumpingtolden i USA ikke var af en sådan betydning for den samlede EU-erhvervsgren, at de kunne bryde årsagssammenhængen.

         5.2.4.   Prisfald på phenolfrit termopapir

               (112)

               Den eksporterende producent hævdede, at prisfaldet i Unionen ikke var forårsaget af importen fra Korea, men derimod af et fald i priserne på phenolfrit termopapir, som er et produkt, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen, men ikke eksporteres fra Republikken Korea. Denne påstand er baseret på købsprisen for nogle virksomheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den eksporterende producent (indkøb fra to EU-producenter).

               (113)

               I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at phenolfrit termopapir (se betragtning 20 ff.) og phenolholdigt termopapir er indbyrdes udskiftelige og konkurrerer med hinanden, og priserne kan således også blive påvirket af importen fra Korea og det samlede marked, hvor phenolholdigt termopapir er dominerende (84 % af EU-forbruget). Desuden viste EU-erhvervsgrenens data, at enhedssalgspriserne på phenolfrit termopapir faldt mindre end enhedssalgspriserne for phenolholdigt termopapir i den betragtede periode. Dette prisfald er faktisk endnu mere markant, når der ses bort fra virkningen af EU-erhvervsgrenens salg af phenolfrit termopapir. Desuden blev underbudsberegningen baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, dvs. eksklusive phenolfri typer, der ikke blev importeret, fundet væsentlig.

         5.2.5.   Andre årsager

               (114)

               Ifølge enkelte parter har EU-producenterne lidt skade på grund af stigende konkurrence mellem dem (med henblik på kapacitetsudnyttelse), høje omkostninger (som følge af en global stigning i råvarepriserne knyttet til valutakursen USD/EUR og stigende omkostninger til arbejdskraft og energi), globalt internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger) samt pristrykket fra store detailhandelskæder (f.eks. benzinstationer og supermarkeder). Det konstateredes, at ingen af disse faktorer havde brudt årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og dumpingimporten fra Republikken Korea.

               (115)

               Der er ingen beviser for konkurrencebegrænsende adfærd. Der foreligger ingen beviser i sagen for, at konkurrencen mellem EU-producenterne (med henblik på kapacitetsudnyttelse) var urimelig.

               (116)

               Med hensyn til påstanden om høje omkostninger bemærkes det, at EU-producenterne holdt et stramt greb om omkostningerne i den betragtede periode, og at stigningen var begrænset (+ 3 %). Denne stigning omfatter alle ændringer i priserne på papirmasse (der tegnede sig for ca. en tredjedel af de samlede omkostninger til fremstilling af termopapir), energiomkostninger og arbejdskraftomkostninger; sidstnævnte analyseres nærmere i betragtning 85-86.

               (117)

               Som led i undersøgelsen kunne det ikke bekræftes, at det globale internet og øget digitalisering (dvs. flere papirløse betalinger) kunne være en kilde til skade for EU-erhvervsgrenen. Tværtimod konstateredes det, at EU-forbruget af termopapir var støt stigende.

               (118)

               Hvad angår påstanden om, at der skulle være et vist pristryk fra store detailhandelskæder (f.eks. benzinstationer og supermarkeder), fremlagde de interesserede parter ingen underbyggede beviser, og påstanden kunne ikke bekræftes i forbindelse med undersøgelsen.

               (119)

               Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at enkelte EU-producenter har undergået en omstrukturerings- og reorganiseringsproces i de senere år med henblik på at forbedre deres konkurrenceevne. Nogle af disse processer er stadig undervejs, og nogle af de konkrete tiltag, såsom specifikke investeringer, er blevet bremset af dumpingimportens indvirkning på disse producenters rentabilitet, hvilket dermed påvirkede deres evne til at rejse kapital. Det konstateredes, at denne faktor ikke havde brudt årsagssammenhængen mellem den væsentlige skade og dumpingimporten fra Republikken Korea.

         5.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

               (120)

               På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land, og at de øvrige faktorer, betragtet hver for sig eller samlet, ikke brød årsagssammenhængen.

               (121)

               Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation fra den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Det konstateredes desuden foreløbigt, at de øvrige identificerede faktorer, såsom EU-producenternes eksportresultater, antidumpingtolden i USA, højere omkostninger og en række rationaliseringsprocesser ikke brød årsagssammenhængen, heller ikke i lyset af deres eventuelle kombinerede virkning.

         6.   UNIONENS INTERESSER

               (122)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, forhandlernes i forskellige led og brugernes interesser.

         6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (123)

               EU-erhvervsgrenen består af fem producenter i tre medlemsstater (Tyskland, Spanien og Finland). Ingen af dem modsatte sig indledningen af undersøgelsen.

               (124)

               Samtlige EU-producenter deltog aktivt i undersøgelsen og påstod, at indførelsen af foranstaltninger vil kunne sikre beskæftigelsen, fremme større investeringer og bidrage til at vende den tendens med faldende rentabilitet, der er observeret, siden den koreanske eksportør trængte ind på EU-markedet.

               (125)

               EU-erhvervsgrenen har allerede tidligere foretaget omfattende omstruktureringer og er konstant opmærksom på at forbedre effektiviteten i produktionsprocessen. Sammenligningen af produktionsmængden i tabel 4 ovenfor med EU-forbruget i betragtning 53-55 viser, at EU-erhvervsgrenen i modsætning til, hvad en part påstod, er i stand til at dække efterspørgslen i Unionen. Den høje kapacitetsudnyttelse i tabel 4 betyder ikke, at EU-erhvervsgrenen ikke kan producere mere. På den ene side har EU-producenter multifunktionelle apparater med »omstillingskapacitet« (swing capacity), dvs. kapacitet til at omstille produktionen til en anden vare. På den anden side kunne den mindre EU-producent, som gradvis har udfaset produktionen af den pågældende vare, ændre dette valg, hvis der er en loyal konkurrence.

               (126)

               Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe lige konkurrencevilkår og et rimeligt prisniveau på EU-markedet og forbedre EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for normalt for denne kapitalintensive industri. Uden told kunne nogle af EU-producenterne blive nødt til at reducere deres aktiviteter inden for termopapir eller endog indstille dem og nedlægge arbejdspladser. Dette ville skabe et marked med mindre konkurrence og efterlade mange brugere med endnu mere begrænsede forsyningskilder.

               (127)

               Uden foranstaltninger er der stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens situation forværres yderligere. Der kan forventes yderligere tab af fortjeneste og markedsandel, da der ikke er grundlag for at fastslå, at prisfaldet vil ophøre uden indførelse af foranstaltninger.

               (128)

               Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold.

         6.2.   Andre interesserede parters interesser

               (129)

               Kommissionens tjenestegrene sendte spørgeskemaer til 50 interesserede parter. Det var imidlertid ikke alle, der besvarede spørgeskemaet: 25 omspolere, forhandlere i forskellige led og en sammenslutning (Confederation of European Paper Industries, »CEPI«) fremsatte bemærkninger, men kun 14 parter besvarede rent faktisk spørgeskemaet. Besvarelserne var imidlertid ikke altid udtømmende, og nogle af dem indeholder simple påstande, som ikke bekræftes af verificerbare beviser.

               (130)

               Tre af de omspolere, der besvarede spørgeskemaet, gav udtryk for, at de går ind for foranstaltningerne hovedsagelig med den begrundelse, at foranstaltningerne ville genskabe redelige konkurrencevilkår på EU-markedet. Hvad angår indkøbsmængden af termopapir, vejer disse omspolere tungere end dem, der ikke havde givet udtryk for deres synspunkter eller var imod foranstaltningerne. Også CEPI gik ind for foranstaltningerne og hævdede, at generelle leverandørindustrier, ikke forretningsmæssigt forbundne omspolere og de endelige forbrugere ville blive påvirket negativt af dumpingimporten fra Korea.

               (131)

               De parter, der var imod indførelsen af foranstaltninger, frygter en udbudsmangel af papir og prisstigninger, mangel på alternative forsyningskilder, konkurrencebegrænsende praksis fra EU-producenternes side og i sidste ende afvikling af visse omspolingsaktiviteter og/eller lukning af visse omspolervirksomheder. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at der er flere forsyningskilder i Den Europæiske Union, at der ikke er tegn på konkurrencebegrænsende praksis fra EU-producenternes side, og at indførelsen af foranstaltninger ikke vil medføre betydelige prisforhøjelser selv i betragtning af dumpingmargenens størrelse.

               (132)

               Endelig hævdede både den eksporterende producent og Republikken Koreas regering, at analysen af Unionens interesser bør tage hensyn til Hansol-gruppens investeringer i EU i perioden 2013-2016 og til antallet af arbejdspladser hos de forretningsmæssigt forbundne omspolere. De fremlagde imidlertid ingen specifikke beviser vedrørende produktionen af termopapir.

               (133)

               Da foranstaltningen blot vil genskabe rimelige konkurrencevilkår på EU-markedet, konkluderes det endvidere, at den pågældende vare som følge af antidumpingforanstaltningerne vil importeres til Unionen til ikke-skadevoldende priser. Dette burde være til fordel for uafhængige omspolere.

               (134)

               Derfor konkluderede Kommissionen i denne fase, at antidumpingtoldens virkninger for de parter, der er imod foranstaltningerne, ikke opvejer foranstaltningernes positive virkninger for EU-erhvervsgrenen. For så vidt angår parter, der havde fremsat udokumenterede bemærkninger, viste undersøgelsen ikke, at indførelsen af foranstaltninger vil få en væsentlig indvirkning, om nogen, for dem.

         6.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (135)

               På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af termopapir med oprindelse i Republikken Korea i denne fase af undersøgelsen.

         7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

               (136)

               På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

         7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

               (137)

               For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

               (138)

               Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

               (139)

               Klageren anmodede i klagen Kommissionen om at anvende »ca. 10 %« af omsætningen som en rimelig ikke-skadevoldende fortjenstmargen. Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste var 13 % i 2012 og 11,5 % i 2013, inden den kraftige stigning i importen fra Korea fik en væsentlig indflydelse herpå. Kommissionen finder derfor, at den fortjenstmargen, som erhvervsgrenen har opnået i det seneste repræsentative år, dvs. i 2013, er et passende grundlag for målfortjenesten.

               (140)

               På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 11,5 % til de stikprøveudtagne EU-producenters produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden.

               (141)

               Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos den samarbejdsvillige eksporterende producent i det pågældende land, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de EU-producenter, der indgik i stikprøven, solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Skadesmargenen blev foreløbigt fastsat til 35,8 %.

         7.2.   Midlertidige foranstaltninger

               (142)

               Der bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir med oprindelse i Republikken Korea i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenerne og dumpingmargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, dvs. dumpingmargenen.

               (143)

               På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

                           Land

                           Virksomhed

                           Dumpingmargen

                           Skadesmargen

                           Foreløbig antidumpingtold

                           Republikken Korea

                           Hansol-gruppen (Hansol Paper Co., Ltd og Hansol Artone Paper Co., Ltd) (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

                           Alle andre virksomheder (%)

                           12,1

                           35,8

                           12,1

               (144)

               Som det fremgår af betragtning 50, er der i dette tilfælde udbredt samarbejdsvilje, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter udgjorde den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. Derfor bør restantidumpingtolden baseres på niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed.

               (145)

               En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (6). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               (146)

               For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden vil den for »alle andre virksomheder« finde anvendelse på både de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse og de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

         8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

               (147)

               I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

               (148)

               Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer letvægtstermopapir af vægt 65 g/m2 eller derunder, i ruller af en bredde på 20 cm eller derover med en vægt (inklusive papiret) på 50 kg eller derover og en diameter (inklusive papiret) på 40 cm eller derover (»jumboruller«), med eller uden basecoat på den ene eller begge sider, overtrukket med en varmefølsom belægning på den ene eller begge sider, og med eller uden dæklag, med oprindelse i Republikken Korea og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 og ex 4823 90 85 (Taric-kode: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520).
   2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 12,1 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.
   3.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
   4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

               a)

               anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

               b)

               sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen og

               c)

               anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EU) 2016/1036 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.
   Artikel 3
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2016.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 343 af22.12.2009, s. 51)blev ophævet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (»grundforordningen«).

      (3)  EUT C 62 af 18.2.2016, s. 7.

      (4)  Disse oplysninger er angivet i intervaller på grund af risikoen for, at en virksomhed i stikprøven kan regne sig frem til konkurrenternes data.

      (5)  Betragtning 73 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 451/2011 (EUT L 128 af 14.5.2011, s. 1).

      (6)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/236 af 18. februar 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               19.2.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 44/9

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/236
   af 18. februar 2016
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG

         Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  EG

                  86,9

                  IL

                  283,6

                  MA

                  97,2

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  141,6

                  0707 00 05

                  MA

                  84,3

                  TR

                  183,9

                  ZZ

                  134,1

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  44,6

                  TR

                  164,5

                  ZZ

                  105,0

                  0805 10 20

                  CL

                  98,4

                  EG

                  45,1

                  IL

                  62,6

                  MA

                  58,5

                  TN

                  50,3

                  TR

                  60,8

                  ZZ

                  62,6

                  0805 20 10

                  IL

                  124,1

                  MA

                  86,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  98,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  140,8

                  MA

                  121,2

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  97,8

                  0805 50 10

                  EG

                  91,9

                  IL

                  96,1

                  MA

                  74,1

                  TR

                  92,9

                  ZZ

                  88,8

                  0808 10 80

                  CL

                  93,3

                  US

                  110,4

                  ZZ

                  101,9

                  0808 30 90

                  CL

                  235,9

                  CN

                  89,3

                  TR

                  81,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 726/2011 af 25. juli 2011 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for æbler

text:
               26.7.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 194/25

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 726/2011
   af 25. juli 2011
   om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 for så vidt angår de mængder, der udløser tillægstold for æbler
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 143, litra b), sammenholdt med artikel 4, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2) skal der føres tilsyn med importen af de produkter, der er anført i bilag XVIII. Tilsynet sker efter de bestemmelser, der er fastsat i artikel 308d i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (3).

               (2)

               I forbindelse med anvendelsen af artikel 5, stk. 4, i den landbrugsaftale (4), der er indgået som led i de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden, bør der på grundlag af de seneste disponible oplysninger for 2008, 2009 og 2010 foretages ændringer af de mængder, som udløser tillægstold for æbler.

               (3)

               Gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

               (4)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Bilag XVIII til gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Den anvendes fra den 1. september 2011.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 25. juli 2011.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      (3)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

      (4)  EFT L 336 af 23.12.1994, s. 22.

      BILAG

            »BILAG XVIII

               TILLÆGSIMPORTTOLD: AFSNIT IV, KAPITEL I, AFDELING 2

            Med forbehold af bestemmelserne om fortolkning af den kombinerede nomenklatur anses beskrivelsen af produkterne for udelukkende at være vejledende. Tillægstoldens anvendelsesområde bestemmes inden for rammerne af dette bilag af KN-koderne, således som disse er affattet på tidspunktet for denne forordnings vedtagelse.

                        Løbenummer

                        KN-kode

                        Varebeskrivelse

                        Anvendelsesperiode

                        Udløsningsmængde
                        (tons)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Tomater

                        1. oktober — 31. maj

                        481 625

                        78.0020

                        1. juni — 30. september

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Agurker

                        1. maj — 31. oktober

                        31 289

                        78.0075

                        1. november — 30. april

                        26 583

                        78.0085

                        0709 90 80

                        Artiskokker

                        1. november — 30. juni

                        17 258

                        78.0100

                        0709 90 70

                        Courgetter

                        1. januar — 31. december

                        57 955

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Appelsiner

                        1. december — 31. maj

                        368 535

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementiner

                        1. november til slutningen af februar

                        175 110

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandariner (herunder tangeriner og satsumas), wilkings og lignende krydsninger af citrusfrugter

                        1. november til slutningen af februar

                        115 625

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citroner

                        1. juni — 31. december

                        346 366

                        78.0160

                        1. januar — 31. maj

                        88 090

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Spisedruer

                        21. juli — 20. november

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Æbler

                        1. januar — 31. august

                        700 556

                        78.0180

                        1. september — 31. december

                        65 039

                        78.0220

                        0808 20 50

                        Pærer

                        1. januar — 30. april

                        229 646

                        78.0235

                        1. juli — 31. december

                        35 541

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Abrikoser

                        1. juni — 31. juli

                        5 794

                        78.0265

                        0809 20 95

                        Kirsebær, undtagen surkirsebær

                        21. maj — 10. august

                        30 783

                        78.0270

                        0809 30

                        Ferskner, herunder nektariner

                        11. juni — 30. september

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Blommer

                        11. juni — 30. september

                        10 293«


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/923 af 24. maj 2017 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Traditional Welsh Cider (BGB))

text:
               31.5.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 140/4

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/923
   af 24. maj 2017
   om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Traditional Welsh Cider (BGB))
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Traditional Welsh Cider« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

               (2)

               Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Traditional Welsh Cider« registreres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Betegnelsen »Traditional Welsh Cider« (BGB) registreres.
   Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2017.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Phil HOGAN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 29 af 28.1.2017, s. 27.

      (3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).