title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1101 af 3. august 2018 om fastlæggelse af kriterierne for anvendelse af artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 2271/96 om beskyttelse mod virkningerne af den eksterritoriale anvendelse af lovgivning vedtaget af et tredjeland og af foranstaltninger, som er baseret herpå eller er en følge heraf

text:
                  7.8.2018

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  LI 199/7

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1101
         af 3. august 2018
         om fastlæggelse af kriterierne for anvendelse af artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 2271/96 om beskyttelse mod virkningerne af den eksterritoriale anvendelse af lovgivning vedtaget af et tredjeland og af foranstaltninger, som er baseret herpå eller er en følge heraf
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2271/96 af 22. november 1996 om beskyttelse mod virkningerne af den eksterritoriale anvendelse af lovgivning vedtaget af et tredjeland og af foranstaltninger, som er baseret herpå eller er en følge heraf (1), særlig artikel 5, stk. 2, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Forordning (EF) nr. 2271/96 yder beskyttelse mod og imødegår de ulovlige virkninger af den eksterritoriale anvendelse af nogle angivne love, herunder bekendtgørelser og andre retsakter vedtaget af tredjelande, og af foranstaltninger, som er baseret herpå eller er en følge heraf, hvis anvendelsen berører interesserne hos fysiske og juridiske personer som er omhandlet i forordningens artikel 11, og som vedrører international handel og/eller overførsel af kapital samt forretningsmæssige aktiviteter i forbindelse hermed mellem Unionen og tredjelande.

                     (2)

                     I forordning (EF) nr. 2271/96 anerkendes det, at sådanne love, bekendtgørelser og andre retsakter ved deres eksterritoriale anvendelse krænker international ret.

                     (3)

                     I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2271/96 skal personer, som er omhandlet i forordningens artikel 11, hverken direkte eller via en filial eller en anden mellemmand aktivt eller ved forsætlig undladelse efterleve krav eller forbud, herunder udenlandske domstoles anmodninger, som direkte eller indirekte er baseret på eller er en følge af de love eller af foranstaltninger, som er baseret herpå eller er en følge heraf.

                     (4)

                     I medfør af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2271/96 bemyndiges imidlertid personer, som er omhandlet i forordningens artikel 11 til at anmode Kommissionen om tilladelse til helt eller delvist at efterleve sådanne krav eller forbud i det omfang, at manglende efterlevelse ville skade deres eller EU's interesser alvorligt.

                     (5)

                     Med henblik på at skabe retssikkerhed samt sikre effektiv gennemførelse af forordning (EF) nr. 2271/96 under hensyntagen til risikoen for alvorlige skader på fysiske og juridiske personers interesse i særlige og behørigt begrundede tilfælde, som omhandlet i forordningens artikel 11, er det nødvendigt at fastsætte kriterierne for anvendelse af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2271/96.

                     (6)

                     I lyset af Kommissionens opgave med at overvåge den ensrettede gennemførelse af EU-lovgivningen, herunder forordning (EF) nr. 2271/96, vil den følge anvendelsen af nærværende forordning tæt og vedtage eventuelle tilpasninger baseret på dens vurdering og gennemførelsen heraf.

                     (7)

                     De vigtigste trin i proceduren efter indsendelsen til Kommissionen af en ansøgning om tilladelse til helt eller delvist at opfylde disse krav eller forbud bør fastsættes.

                     (8)

                     Eventuel behandling af fysiske personers personoplysninger i medfør af denne forordning bør overholde Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (3).

                     (9)

                     Ansøgninger i forbindelse med denne forordning bør omhandle foranstaltninger eller undladelser, der er baseret på eller er et direkte eller indirekte resultat af anvendelsen af den lovgivning, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 2271/96, eller foranstaltninger, som er baseret herpå eller er et resultat heraf.

                     (10)

                     Behandlingen af en ansøgning skal udføres hurtigst muligt.

                     (11)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Ekstraterritorial Lovgivning og er blevet vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (4) —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Indhold
            I denne forordning fastsættes kriterierne for anvendelsen af artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2271/96.

            Artikel 2
            Definitioner
            I denne forordning forstås ved:
            a)   »anført eksterritorial lovgivning«: de love, forordninger og andre retsakter, der er anført i bilaget til forordning (EF) nr. 2271/96, herunder bekendtgørelser og andre retsakter, som er baseret herpå eller som er en følge heraf
            b)   »efterfølgende foranstaltninger«: foranstaltninger, der er baseret på den anførte eksterritoriale lovgivning eller er et resultat heraf
            c)   »manglende efterlevelse«: manglende efterlevelse ved direkte foranstaltninger eller bevidste undladelser med krav eller forbud, herunder anmodninger fra udenlandske domstole, som direkte eller indirekte er baseret på den anførte eksterritoriale lovgivning eller efterfølgende foranstaltninger
            d)   »beskyttet interesse«: interesser hos personer, som er omhandlet i artikel 11 i forordning (EF) nr. 2271/96, EU's interesse eller begges
            e)   »ansøger«: en person, der er omhandlet i artikel 11 i forordning (EF) nr. 2271/96, som har søgt om tilladelse, jf. artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2271/96.

            Artikel 3
            Indgivelse af ansøgninger

               1.   Ansøgninger om en tilladelse som omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2271/96 skal indgives skriftligt til:

                           European Commission

                           Service for Foreign Policy Instruments

                           EEAS 07/99

                           1049 Bruxelles/Brussel, Belgien

                           EC-AUTHORISATIONS-BLOCKING-REG@ec.europa.eu

               2.   Ansøgningerne skal indeholde ansøgernes navn og kontaktoplysninger, angive de præcise bestemmelser for den anførte eksterritoriale lovgivning eller den efterfølgende foranstaltning og indeholde en beskrivelse af omfanget af den tilladelse, der anmodes om, og skaden, der vil blive forårsaget ved manglende efterlevelse.

               3.   Ansøgerne skal i deres ansøgning fremlægge tilstrækkeligt bevis for, at manglende efterlevelse vil forårsage alvorlig skade på mindst en beskyttet interesse.

               4.   Om nødvendigt kan Kommissionen anmode om supplerende beviser fra ansøgerne, som skal fremlægge dette inden for en rimelig periode, som fastsættes af Kommissionen.

               5.   Kommissionen informerer Udvalget for Ekstraterritorial Lovgivning, så snart den modtager ansøgninger.

            Artikel 4
            Vurdering af ansøgninger
            Når der gennemføres en vurdering af, om der kan ske væsentlig skade på de beskyttede interesser, som er omhandlet i artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2271/96, tager Kommissionen bl.a. hensyn til følgende ikkekumulative kriterier, hvis relevant:

                        a)

                        om den beskyttede interesse muligvis er i særlig fare, baseret på indholdet, arten og oprindelsen af en skade på den beskyttede interesse

                        b)

                        forekomsten af en igangværende administrativ eller retslig undersøgelse af ansøgeren eller en tidligere forligsaftale med det tredjeland, hvori den anførte eksterritoriale lovgivning har oprindelse

                        c)

                        findes der et substantielt forbindelsesled til tredjelandet, hvori den anførte eksterritoriale lovgivning eller de efterfølgende foranstaltninger har oprindelse, har ansøgeren f.eks. moder- eller datterselskaber, eller deltager fysiske eller juridiske personer, som henhører under tredjelandets primære jurisdiktion, hvori den anførte eksterritoriale lovgivning eller de efterfølgende foranstaltninger har oprindelse

                        d)

                        kan ansøgeren træffe foranstaltninger på en fornuftig måde til at undgå eller afbøde skaden

                        e)

                        er der negativ virkning på gennemførelsen af den økonomiske aktivitet, især om ansøgeren vil lide betydelige økonomiske tab, som f.eks. ville kunne true dennes levedygtighed eller udgøre en alvorlig risiko for at gå fallit

                        f)

                        vil ansøgerens aktivitet kunne blive uforholdsmæssigt vanskeliggjort som følge af tab af vigtige input eller ressourcer, der ikke kan erstattes på fornuftig vis

                        g)

                        vil udøvelsen af ansøgerens individuelle rettigheder være betydeligt hindret

                        h)

                        er der en trussel mod sikkerhed, beskyttelse af menneskeliv og sundhed eller beskyttelse af miljøet

                        i)

                        er der en trussel mod EU's mulighed for at udføre sit humanitære arbejde, EU's udviklings- og handelspolitikker eller eksterne aspekter af Unionens interne politikker

                        j)

                        sikkerheden for levering af strategiske varer og tjenester inden for eller til EU eller en medlemsstat og indvirkningen af enhver knaphed eller forstyrrelser heraf

                        k)

                        konsekvenser for det indre marked for så vidt angår den frie bevægelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital samt finansiel og økonomisk stabilitet eller hovedinfrastrukturer i EU

                        l)

                        de systemiske følger af skader, især for så vidt angår afsmittende virkninger på andre sektorer

                        m)

                        indvirkninger på arbejdsmarkedet i en eller flere medlemsstater og de grænseoverskridende konsekvenser inden for EU

                        n)

                        andre relevante faktorer

            Artikel 5
            Resultat af ansøgningen

               1.   Hvis Kommissionen efter at have foretaget den i artikel 4 omhandlede vurdering finder tilstrækkeligt bevis for, at manglende efterlevelse vil være til alvorlig skade for de beskyttede interesser, forelægger Kommissionen hurtigst muligt Udvalget for Ekstraterritorial Lovgivning et udkast til afgørelse med de passende foranstaltninger, der skal træffes.

               2.   Hvis Kommissionen efter at have foretaget den i artikel 4 omhandlede vurdering ikke finder tilstrækkeligt bevis for, at manglende efterlevelse vil være til alvorlig skade for de beskyttede interesser, forelægger Kommissionen hurtigst muligt Udvalget for Eksterritorial Lovgivning et udkast til afgørelse, hvorved ansøgningen afvises.

               3.   Kommissionen meddeler straks ansøgeren den endelige afgørelse.

            Artikel 6
            Databehandling

               1.   Kommissionen behandler personoplysninger med henblik på varetagelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning.

               2.   Enhver behandling af personoplysninger sker i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679 og forordning (EF) nr. 45/2001.

               3.   Med henblik på denne forordning udpeges Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter som »registeransvarlig« for Kommissionen, jf. artikel 2, litra d), i forordning (EF) nr. 45/2001, for at sikre, at de pågældende fysiske personer kan udøve deres rettigheder i henhold til nævnte forordning.

            Artikel 7
            Ikrafttræden
            Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 3. august 2018.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EFT L 309 af 29.11.1996, s. 1.

            (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

            (3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger. (EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1).

            (4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2093 af 15. november 2017 om afslutning af undersøgelsen vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, ved import afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, og om afslutning af den registrering af denne import, der iværksattes ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/272

text:
               16.11.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 299/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2093
   af 15. november 2017
   om afslutning af undersøgelsen vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, ved import afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, og om afslutning af den registrering af denne import, der iværksattes ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/272
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 13, stk. 3, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 (2) (»den oprindelige forordning«) en endelig antidumpingtold på 71,9 % på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) for alle andre virksomheder end dem, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, i nævnte forordning og bilag I hertil.

               (2)

               Disse foranstaltninger vil i det følgende blive benævnt »de gældende foranstaltninger«, og den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, som blev indført ved den oprindelige forordning, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.

         1.2.   Indledning som følge af en anmodning

               (3)

               Den 3. januar 2017 indgav Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union (»ansøgeren«) en anmodning til Europa-Kommissionen om en antiomgåelsesundersøgelse, hvori det anførtes, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Kina blev omgået via Indien.

               (4)

               Anmodningen indeholdt umiddelbare beviser for, at der efter indførelsen af de gældende foranstaltninger skete en betydelig ændring i handelsmønstret ved eksport fra Kina og Indien til Unionen, som tilsyneladende skyldtes indførelsen af de gældende foranstaltninger. Der var angiveligt ikke nogen tilstrækkelig gyldig grund eller begrundelse for denne ændring ud over indførelsen af de gældende foranstaltninger.

               (5)

               Desuden tydede beviserne på, at de afhjælpende virkninger af de gældende foranstaltninger blev undergravet, både i henseende til mængde og pris. Det fremgik af beviserne, at den øgede import fra Indien fandt sted til priser under den ikkeskadevoldende pris, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.

               (6)

               Sluttelig var der beviser for, at sømløse rør af rustfrit stål afsendt fra Indien blev dumpet i forhold til den normale værdi, der var fastsat for samme vare i den oprindelige undersøgelse.

               (7)

               Efter at have informeret medlemsstaterne fastslog Europa-Kommissionen (»Kommissionen«), at der forelå tilstrækkelige umiddelbare beviser til at indlede en undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13, og den indledte derfor en undersøgelse ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/272 (3) (»indledningsforordningen«).

               (8)

               I henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 3, og artikel 14, stk. 5, pålagde indledningsforordningen desuden toldmyndighederne i Unionen at registrere importen af sømløse rør af rustfrit stål afsendt fra Indien.

         1.3.   Undersøgelse

               (9)

               Kommissionen underrettede myndighederne i Kina og Indien, eksporterende producenter og forhandlere i disse lande og de importører i Unionen, som, den vidste, var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om indledningen af undersøgelsen. Der blev sendt spørgeskemaer til producenter/eksportører i Kina og Indien, som Kommissionen kendte til, eller som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i betragtning 15 i indledningsforordningen. Der blev ligeledes fremsendt spørgeskemaer til importører i Unionen.

               (10)

               Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for fristen i indledningsforordningen. Der blev gennemført adskillige høringer med ansøgeren, herunder en høring med høringskonsulenten i handelsprocedurer.

               (11)

               29 virksomheder fra Indien, en virksomhed fra Kina, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, to forretningsmæssigt forbundne importører, en agent og fem producenter fra EU-erhvervsgrenen gav sig til kende.

               (12)

               21 indiske virksomheder indsendte en spørgeskemabesvarelse og anmodede om fritagelse for de mulige udvidede foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 4.

               (13)

               Kommissionen undersøgte alle fritagelsesanmodninger individuelt. Der blev aflagt kontrolbesøg hos 14 virksomheder, som enten havde en betydelig eksport til Unionen, eller som baseret på en indledende analyse af deres besvarelse opfyldte betingelserne for potentielt at være berettiget til en fritagelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 2.

               (14)

               Fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og en kinesisk eksporterende producent, der ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de indiske producenter, besvarede spørgeskemaet.

               (15)

               Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder i Indien:

                           —

                           Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited

                           —

                           ASR Mettech Private Limited

                           —

                           Chandan Steel Limited

                           —

                           Heavy Metal and Tubes Limited

                           —

                           Krystal Steel Manufacturing Private Limited

                           —

                           Maxim Tubes Company Private Limited

                           —

                           MBM Tubes Private Limited

                           —

                           Patels Airflow Limited

                           —

                           Ratnamani Metals & Tubes Limited

                           —

                           Remi Edelstahl Tubulars Limited

                           —

                           Sandvik Asia Private Limited

                           —

                           Suraj Limited

                           —

                           Tubacex Prakash India Private Limited

                           —

                           Universal Stainless.

         1.4.   Undersøgelsesperiode

               (16)

               Undersøgelsesperioden omfattede perioden fra 1. april 2009 til 30. september 2016 (»undersøgelsesperioden«). For perioden 1. oktober 2015 til 30. september 2016 (»rapporteringsperioden«) blev der indhentet mere detaljerede oplysninger med henblik på at undersøge den mulige undergravning af de gældende foranstaltningers afhjælpende virkninger og forekomsten af dumping.

         2.   UNDERSØGELSESRESULTATER

   2.1.   Generelle betragtninger

               (17)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, stk. 1, blev vurderingen af den mulige omgåelse foretaget ved at analysere om:

                           —

                           der var sket en ændring i handelsmønstret mellem tredjelandene (Indien og Kina) og Unionen

                           —

                           denne ændring skyldtes en praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke forelå nogen tilstrækkeligt gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden

                           —

                           der forelå beviser for skade eller for, at de afhjælpende virkninger af tolden blev undergravet i henseende til priserne på og/eller mængderne af samme vare, og

                           —

                           der var bevis for dumping i forhold til de tidligere fastslåede normale værdier for samme vare, om fornødent i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2.

         2.2.   Den pågældende vare og samme vare

               (18)

               Den vare, der er genstand for den mulige omgåelse, er sømløse rør af rustfrit stål: visse sømløse rør af rustfrit stål (undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«). Den er i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00. Det er denne vare, som de nuværende foranstaltninger finder anvendelse på.

               (19)

               Den undersøgte vare er den samme som »den pågældende vare«, der er beskrevet i den foregående betragtning, men afsendt fra Indien, uanset om den er angivet med oprindelse i Indien eller ej, i øjeblikket henhørende under de samme KN-koder som den pågældende vare.

               (20)

               Det fremgik af undersøgelsen, at de sømløse rør af rustfrit stål, der blev eksporteret fra Kina til Unionen, og de sømløse rør af rustfrit stål, der blev afsendt fra Indien til Unionen, har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål, og de bør derfor anses for at være samme vare som defineret i grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         2.3.   Samarbejdets omfang

               (21)

               Der var en meget høj grad af samarbejde fra de eksporterende producenter i Indien. De 21 samarbejdsvillige producenter tegnede sig for 92 % af den samlede import af sømløse rør af rustfrit stål fra Indien til Unionen i rapporteringsperioden.

               (22)

               De 14 kontrollerede virksomheder tegnede sig for 91 % af de samarbejdsvillige virksomheders samlede eksport og 84 % af den samlede import af sømløse rør af rustfrit stål fra Indien til Unionen.

               (23)

               Grundforordningens artikel 18, stk. 1, blev anvendt på en samarbejdsvillig indisk eksporterende producent, da denne ikke forelagde de oplysninger, der er nødvendige for at foretage en meningsfuld vurdering af virksomhedens forretningsmæssigt forbundne virksomheders aktiviteter. De bedst mulige foreliggende faktiske oplysninger blev således anvendt som supplement til de data, der blev forelagt af denne virksomhed, således at Kommissionen rådede over de pålidelige oplysninger, der var nødvendige for at vurdere dens import og eksport til Unionen.

               (24)

               Samarbejdsviljen blandt producenter/eksportører i Kina var lille, og der var kun en eksporterende producent, som indsendte en spørgeskemabesvarelse. Konklusionerne vedrørende eksporten af sømløse rør af rustfrit stål fra Kina til Unionen og fra Kina til Indien måtte derfor drages på grundlag af Eurostats oplysninger og kinesiske handelsstatistikker.

         2.4.   Arten af den påståede omgåelsespraksis, -forarbejdning eller -bearbejdning

               (25)

               Den påståede omgåelsespraksis som beskrevet i anmodningen går tilbage til produktionsprocessen. Der findes to hovedproduktionsfaser for sømløse rør af rustfrit stål: varmdeformation og kolddeformation.

               (26)

               Der findes to almindelige metoder til førstnævnte, varmdeformationen: enten varmpresning eller varmudstansning.

               (27)

               Det rør, der fremstilles således, er et mellemprodukt, som kræver yderligere forarbejdning, før det er klar til sit endelige anvendelsesformål; dette gælder dog ikke visse varmdeformerede rør, der er fremstillet ved hjælp af varmpresning.

               (28)

               Ansøgeren hævdede, at de sømløse rør af rustfrit stål, som Kina eksporterer til Indien, allerede var kolddeformerede rør. Denne påstand blev støttet af de kinesiske eksportstatistikker og den antagelse, at producenter i Kina anvender varmudstansning, hvorefter det er påkrævet, at rørene straks kolddeformeres

               (29)

               Mens de kinesiske eksportstatistikker rent faktisk viser, at næsten alle sømløse rør af rustfrit stål, der eksporteres, angives som kolddeformerede, blev kun 2 % angivet som kolddeformerede ved import til Indien.

               (30)

               Forskellen kan forklares med den momsgodtgørelsesordning, der anvendes af Kina, og som indebærer, at kolddeformerede sømløse rør af rustfrit stål nyder godt af en momsgodtgørelse på 13 %, hvilket skal sammenlignes med en godtgørelse på 9 % for de varmdeformerede rør.

               (31)

               Kontrollerne bekræftede, at de indiske producenter næsten udelukkende havde købt varmdeformerede rør og foretaget kolddeformeringen i Indien.

               (32)

               Undersøgelsen bekræftede også, at varmdeformerede rør let kan transporteres, før de underkastes kolddeformering.

               (33)

               Undersøgelsen viste ydermere, at den kolddeformering, som udføres i Indien, ændrer varen i væsentlig grad og uigenkaldeligt ændrer dens væsentlige egenskaber. Under processen ændrer produktet dimensioner samt fysiske, mekaniske og metallurgiske egenskaber.

         2.5.   Ændring i handelsmønstret

               (34)

               Tabel 1 viser udviklingen i importen af sømløse rør af rustfrit stål fra Kina og Indien til Unionen og udviklingen i importen til Indien fra Kina i undersøgelsesperioden:

                  Tabel 1

                  Import af sømløse rør af rustfrit stål i undersøgelsesperioden (ton)

                           Kalenderår

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Rapporteringsperiode

                           Unionens import fra Kina

                           17 094

                           20 841

                           15 279

                           4 181

                           2 437

                           1 804

                           1 951

                           2 317

                           Unionens import fra Indien

                           5 173

                           6 401

                           7 601

                           11 572

                           13 531

                           17 230

                           18 911

                           19 845

                           Kinesisk eksport til Indien

                           23 555

                           35 454

                           37 824

                           41 505

                           40 146

                           49 039

                           43 364

                           44 129

                              Kilde: Eurostat (COMEXT), kinesiske handelsstatistikker

               (35)

               Importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen faldt betragteligt i løbet af undersøgelsesperioden og udviste et markant fald efter indførelsen af de gældende foranstaltninger i 2011.

               (36)

               Dette fald i importen fra Kina efter indførelsen af foranstaltninger blev støt absorberet af stigningen i importen fra Indien i de efterfølgende år.

               (37)

               Disse ændringer i handelsstrømmene udgør en ændring i handelsmønstret mellem de ovennævnte lande på den ene side og Unionen på den anden. Den indiske import fra Kina steg støt i løbet af undersøgelsesperioden, og den største stigning fandt sted allerede før indførelsen af foranstaltningerne.

               (38)

               Det fremgår af ovenstående oplysninger, at efter indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2010 og indførelsen af de gældende foranstaltninger i december 2011 har importen af sømløse rør af rustfrit stål fra Indien i vidt omfang erstattet importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen.

         2.6.   Utilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af antidumpingtolden

               (39)

               Kommissionen undersøgte, om ovennævnte ændring i handelsmønstret som påstået skyldes praksis, forarbejdning eller bearbejdning, for hvilken der ikke foreligger nogen tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden.

         2.6.1.   Analyse af importen fra Kina til Indien

               (40)

               Følgende tabel viser de indiske samarbejdsvillige virksomheders import fra Kina set i forhold til deres samlede salg og eksport til Unionen. Kommissionen bemærker, at disse oplysninger vedrører virksomheder, der tegner sig for langt størstedelen af den indiske eksport af sømløse rør af rustfrit stål til Unionen, jf. betragtning 21.

               (41)

               Kommissionen mente derfor, at disse oplysninger i tilstrækkelig grad er repræsentative for den relevante erhvervsgren i Indien, for så vidt angår eksport til Unionen.

                  Tabel 2

                  Indisk import fra Kina (samarbejdsvillige virksomheder) set i forhold til det samlede indiske salg (ton)

                           Regnskabsår i Indien

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Rapporteringsperiode

                           Samlet indisk salg (A)

                           19 367

                           27 431

                           32 684

                           32 547

                           36 881

                           42 217

                           36 245

                           39 061

                           Indiens import fra Kina

                           7 852

                           15 146

                           14 284

                           17 465

                           18 246

                           21 914

                           17 313

                           19 640

                           Forhold mellem Indiens import fra Kina/det samlede indiske salg (C = B/A)

                           41 %

                           55 %

                           44 %

                           54 %

                           49 %

                           52 %

                           48 %

                           50 %

                           Indiens eksport til Unionen (D)

                           4 252

                           6 631

                           9 697

                           12 759

                           14 715

                           19 090

                           16 825

                           18 581

                              Kilde: De samarbejdsvillige virksomheders besvarelse af spørgeskemaet

               (42)

               Stigningen i Indiens import fra Kina var betydeligt lavere end stigningen i Unionens import fra Indien. Mellem året for indledningen af den oprindelige undersøgelse i 2010 og rapporteringsperioden øgede de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter deres import fra Kina fra 15 100 ton til 19 600 ton (+ 29 %) og deres eksport til Unionen fra 6 600 ton til 18 600 ton (+ 180 %).

               (43)

               Undersøgelsen viste, at udviklingen i importen fra Kina hang mere sammen med udviklingen i det samlede salg end med udviklingen i Indiens eksport til Unionen.

               (44)

               Når den indiske eksport til Unionen begynder at blive en central drivkraft bag salget, hænger denne eksport logisk set sammen med stigningen i kinesisk import. Det samme ville dog være sket, hvis der var sket en udvikling i salget på hjemmemarkedet eller et andet eksportmarked.

               (45)

               På trods af at andelen af eksport til Unionen set i forhold til det samlede salg steg fra 25 % i 2009-10 til 51 % i rapporteringsperioden, forblev den kinesiske imports andel af det samlede indiske salg stabil, på ca. 50 %.

               (46)

               Dette viser klart, at de indiske producenter konsekvent anvendte en kombination af inputmateriale fra Kina og fra andre kilder, og indførelsen af den oprindelige told havde ingen væsentlige virkninger herfor.

         2.6.2.   Forretningsmodelanalyse

               (47)

               Forretningsmodellen for de virksomheder, der tegner sig for langt størstedelen af eksporten til Unionen, er ikke blevet ændret siden indførelsen af told. De begyndte at anvende den pågældende praksis før indledningen af den oprindelige undersøgelse over for Kina i september 2010.

               (48)

               Der var en tilstrækkeligt gyldig økonomisk begrundelse for denne praksis i undersøgelsesperioden, hvilket fremgår af, at disse virksomheder var rentable før indledningen af den oprindelige undersøgelse og forblev rentable til og med rapporteringsperioden.

               (49)

               Det er vigtigt at bemærke, at evnen til at fremstille disse kolddeformerede rør forudsætter betydelige investeringer i anlægsaktiver, som afskrives over en lang årrække. Størstedelen af virksomhederne rådede over de nødvendige anlægsaktiver allerede før indledningen af den oprindelige undersøgelse.

         2.6.3.   Virkningen af de gældende foranstaltninger over for den kinesiske eksport på den indiske eksport til Unionen

               (50)

               Gennemsnitsprisen på de indiske sømløse rør af rustfrit stål, som blev importeret til Unionen før indledningen af den oprindelige undersøgelse, lå 10 % under prisen på de sømløse rør af rustfrit stål, som blev importeret fra Kina. Efter indførelsen af en told efter den oprindelige undersøgelse forblev den indiske import den billigste importkilde på EU-markedet. Kommissionen bemærker, at gennemsnitspriserne ikke er direkte sammenlignelige på grund af den muligvis anderledes struktur for produktsammensætningen. De giver dog en god indikation af prisniveauerne.

               (51)

               Efter indførelsen af foranstaltningerne og den betydelige prisstigning på den kinesiske import gav efterspørgslen i Unionen muligheder for andre eksporterende lande, som der var gode muligheder for at udnytte med de indiske varer til konkurrencedygtige priser.

               (52)

               På trods af at andelen af eksport til Unionen steg i løbet af undersøgelsesperioden, var markedet i Unionen allerede en vigtig eksportdestination for indiske producenter før indledningen af den oprindelige undersøgelse.

               (53)

               Derfor blev det konkluderet, at der var andre økonomiske grunde, der var tilstrækkelige til ændringen i det i afsnit 2.3.3 nævnte handelsmønster, end indførelsen af told på importen af sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Kina.

         3.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

               (54)

               Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der førte til ovennævnte konklusioner, og blev opfordret til at fremsætte bemærkninger. Ansøgeren fremlagde supplerende oplysninger i sine bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger.

               (55)

               Ansøgeren satte spørgsmålstegn ved Kommissionens beslutning om ikke at kontrollere den eneste samarbejdsvillige kinesiske producent. Kommissionen undlod at kontrollere de oplysninger, som den samarbejdsvillige kinesiske producent fremlagde, da dennes eksport til Indien udgjorde en ubetydelig andel af eksporten fra Kina til Indien, og da oplysningerne ikke ville have tilført undersøgelsen nogen merværdi. Denne påstand blev derfor afvist.

               (56)

               Ansøgeren hævdede, at Kommissionen så bort fra, at størstedelen af den kinesiske eksport til USA er angivet som kolddeformeret. Kommissionen bekræftede, at den kinesiske eksport til USA, ikke var omfattet af dens undersøgelse, og at den ikke mente, at den kinesiske eksport til USA var af relevans for den aktuelle sag. Kommissionen afviste derfor denne påstand.

               (57)

               Ansøgeren hævdede endvidere, at det produktionsudstyr, som anvendes af visse indiske producenter, kun giver dem mulighed for at fremstille den undersøgte vare på grundlag af kolddeformerede rør. Kontrollen af de indiske eksporterende producenters produktionsanlæg viste, at de er i stand til at producere de sømløse rør af rustfrit stål, de eksporterer til Unionen, på grundlag varmdeformerede rør. Denne påstand blev derfor afvist.

               (58)

               Ansøgeren anfægtede også Kommissionens konklusion vedrørende de eksporterende producenters uændrede forretningsmodel, som danner grundlag for størstedelen af eksporten til Unionen. Kommissionen afviste denne påstand, da alle kontrollerede virksomheder, der eksporterede til Unionen i rapporteringsperioden (med undtagelse af én producent, som solgte en ubetydelig mængde til Unionen), begyndte den pågældende praksis, dvs. import af varmdeformerede rør fra Kina og fremstilling og salg af sømløse rør af rustfrit stål på hjemmemarkedet og til eksport, før indledningen af den oprindelige undersøgelse.

               (59)

               Ansøgeren anførte ligeledes, at Kommissionen baserede sine konklusioner på den klassificering af import fra Kina til Indien, som fremgår af importdataene fra Indien, frem for den klassificering, der er indberettet i de kinesiske eksportstatistikker. Som anført ovenfor viser de kinesiske statistikker eksport af kolddeformerede rør, mens de indiske statistikker viser import af varmdeformerede rør. Ansøgeren hævdede endvidere, at hvis Kommissionen skulle basere sine konklusioner på de indiske importstatistikker, burde Kommissionen have konstateret omgåelse af de gældende foranstaltninger, da 45 % af samme varer importeret fra Kina til Indien i 2015 blev angivet som ledningsrør. Ifølge ansøgeren ville ingen forarbejdning, der kan finde sted i Indien, kunne ændre oprindelsen af disse rør, således at de ikke længere har oprindelse i Kina. Endelig bemærkede ansøgeren, at der ikke blev foretaget yderligere undersøgelser eller draget konklusioner, hvad angår nøjagtigheden af oplysningerne i de indiske importstatistikker.

               (60)

               På grund af de modstridende oplysninger fra både de kinesiske eksportstatistikker og de indiske importstatistikker baserede Kommissionen ikke sine konklusioner på disse statistiske oplysninger. På grund af den meget høje grad af samarbejdsvilje blev Kommissionens konklusioner rent faktisk baseret på kontrollerede oplysninger forelagt af de samarbejdsvillige indiske producenter. Undersøgelsen fokuserede på de faktiske virksomhedsspecifikke data, der bekræfter arten af de halvfabrikata, som de indiske anlæg modtager, graden af forarbejdning på disse anlæg og den økonomiske begrundelse for sådanne aktiviteter.

               (61)

               For så vidt angår toldlovgivningen vedrørende oprindelsesregler, bemærkede Kommissionen, at en antiomgåelsesundersøgelse tager hensyn til, men ikke udelukkende afhænger af, toldbestemmelser med henblik på konstatering af, om der finder omgåelse af de gældende foranstaltninger sted eller ej. Ansøgeren henviser desuden kun til importen af ledningsrør fra Kina til Indien. Den samlede eksport af ledningsrør fra Indien til Unionen er rent faktisk næsten 90 % lavere end den import af ledningsrør fra Kina til Indien, som ansøgeren fremsætter påstand om. I forbindelse med undersøgelsen blev der dog ikke fundet beviser for, at denne begrænsede eksport af ledningsrør fra Indien til Unionen var en omgåelse som omhandlet i grundforordningens artikel 13, stk. 1. Disse påstande blev derfor afvist.

               (62)

               Ansøgeren hævdede, at Kommissionens konklusion om, at de indiske producenter næsten udelukkende købte varmdeformerede rør, udelukkende var baseret på deres ordrer. Kommissionen afviste denne påstand, da den nåede frem til sine konklusioner på grundlag af alle de oplysninger, den rådede over, og ikke blot på grundlag af ordrerne. Under kontrolbesøget i Indien undersøgte Kommissionen halvfabrikata samt produktionsprocessen og den færdige vare for hver enkelt kontrolleret indisk producent. Denne påstand blev derfor afvist.

               (63)

               Ansøgeren anførte endvidere, at Kommissionen ikke havde fundet nogen dokumentation for, at de kinesiske producenter ikke leverede varmudstansede rør, der var genstand for en første kolddeformering i Kina, og ansøgeren gjorde gældende, at den efterfølgende proces i Indien så ville være utilstrækkelig til at give oprindelsesstatus. Da der stort set ikke var nogen samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side, drog Kommissionen sine konklusioner vedrørende graden af færdiggørelse af de halvfabrikata, som de indiske producenter købte i Kina, på grundlag af de efterprøvede oplysninger fra de indiske producenter. Kommissionen fandt ingen beviser for, at disse allerede var blevet kolddeformeret i Kina. Endvidere modsiger arten af den kontrollerede indiske produktionsproces (herunder evnen til kolddeformering) og de kinesiske producenters vilje til at levere varmdeformerede halvfabrikata til rør til Indien ansøgerens påstand.

               (64)

               Dertil kommer, at selv hvis ansøgerens påstand om, at visse halvfabrikata til rør leveret til Indien havde været underkastet kolddeformering af et begrænset omfang i Kina, var begrundet, ville en sådan behandling have haft begrænsede virkninger for det arbejde, der udføres i Indien. Som anført ovenfor fastslog Kommissionen rent faktisk, at alle kontrollerede eksporterende producenter i Indien foretog en væsentlig ændring af varen i Indien, og at der var en økonomisk begrundelse for denne aktivitet. Kommissionen afviste derfor disse påstande.

               (65)

               Ansøgeren fremlagde endvidere en rapport om en indisk producent, hvoraf det fremgår, at visse rør importeret af denne producent fra Kina som varmdeformerede må have været yderligere kolddeformerede, da de ikke kan produceres ved hjælp af en varmdeformeringsproces via et tværvalseværk. Rapporten er baseret på en detaljeret rapport om denne bestemte indiske producents import fra Kina.

               (66)

               Kommissionen bemærkede, at påstanden er begrænset til rør fremstillet ved hjælp af varmudstansningsprocessen. Både varmudstansnings- og varmpresningsprocessen anvendes dog af kinesiske producenter. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at de indiske eksporterende producenter importerer rør fremstillet ved både presning og stansning. Denne påstand vedrører derfor ikke muligheden for, at de rør, der blev importeret af dette bestemte indiske værk, var varmpressede. Desuden blev importstatistikkerne for denne producent først forelagt Kommissionen efter den endelige fremlæggelse af oplysninger og kunne derfor ikke kontrolleres. Denne påstand blev derfor afvist.

               (67)

               Ansøgeren fremlagde en bekræftelsesmail fra to udvalgte eksporterende producenter i Kina, der har nægtet at levere varmudstansede rør og kun var rede til at tilbyde kolddeformerede rør.

               (68)

               Under hensyntagen til det store antal eksporterende producenter i Kina (der var 31 grupper af eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse) kan der for det første ikke drages nogen konklusioner ud fra oplysningerne fra to af dem. For det andet bemærkede Kommissionen, at dette ikke behandler spørgsmålet om, hvorvidt de indiske eksporterende producenter kan fremstille den vare, de eksporterer til Unionen, men blot disse to kinesiske eksporterende producenters salgspolitik. Kommissionen afviste derfor denne påstand.

               (69)

               Ansøgeren påstod, at der ikke var nogen valseværker til varmudstansning i Indien, der kan producere varmudstansede rør med en diameter på mere end fire tommer, og bemærkede, at dette ikke var blevet analyseret af Kommissionen.

               (70)

               Kommissionen bemærkede, at sømløse rør af rustfrit stål eksporteret af de indiske eksporterende producenter til Unionen kan fremstilles af varmdeformerede rør med oprindelse i både Indien og Kina. Det udstyr, der er til rådighed for de indiske eksporterende producenter, giver dem mulighed for at underkaste kinesiske varmdeformerede rør med en diameter på mere end fire tommer en kolddeformeringsproces. Denne påstand blev derfor afvist.

               (71)

               Ansøgeren satte spørgsmålstegn ved Kommissionens konklusion vedrørende den væsentlige ændring, der er omhandlet i betragtning 33, hvori Kommissionen beskriver, at kolddeformering forårsager irreversible ændringer af produktets væsentlige egenskaber, og hævdede, at omkostningerne ved ændringen ikke er væsentlige.

               (72)

               Kommissionen bemærkede for det første, at ansøgeren ikke bestrider, at der sker ændringer i varens dimensioner samt fysiske, mekaniske og metallurgiske egenskaber under kolddeformeringsprocessen. I sin vurdering bemærkede Kommissionen, at konstateringen af ikke-omgåelse i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 1, i dette tilfælde var baseret på den omstændighed, at der forelå tilstrækkelig gyldig grund og økonomisk begrundelse for de forarbejdningsaktiviteter, der blev udført i Indien. Det var derfor ikke nødvendigt at foretage en kvantitativ vurdering af omkostningerne ved ændringen. Denne påstand blev derfor afvist.

               (73)

               Ansøgeren påpegede, at Kommissionen ikke tog hensyn til, at langt størstedelen af Unionens import fra Indien før indførelsen af foranstaltningerne over for Kina blev foretaget af en EU-producents datterselskab, og foreslog, at Kommissionen tilpassede tabel 1 ved at trække denne import fra, hvilket ville medføre en kraftigere stigning i importen fra Indien efter foranstaltningernes indførelse. Ansøgeren hævdede også, at hvis Kommissionen udelukkede denne eksport, kunne Unionen ikke anses for at være et vigtigt eksportmarked for indiske eksporterende producenter før indledningen af den oprindelige undersøgelse.

               (74)

               Selv om eksporten til Unionen foretaget af førnævnte EU-producents datterselskab i Indien, som var forholdsvis stabil i undersøgelsesperioden, blev udelukket, ville dette ikke ændre vurderingen af stigningen i den indiske eksport til Unionen. Rent faktisk forblev den indiske eksport til Unionen betydelig, hvilket resulterede i den ændring i handelsmønstret, der er beskrevet i betragtning 36 og 37. For så vidt angår EU-markedets tiltrækningskraft, henviser Kommissionen til den analyse, som blev foretaget i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.

               (75)

               Ansøgeren hævdede desuden, at stigningen i Indiens import fra Kina faldt sammen med indledningen af undersøgelsen, hvilket er i modstrid med Kommissionens konklusion om, at størstedelen af stigningen i Indiens import fra Kina fandt sted før indførelsen af foranstaltninger.

               (76)

               Den oprindelige undersøgelse blev indledt den 30. september 2010. Da sømløse rør af rustfrit stål typisk fremstilles på bestilling og ikke sælges fra lager, og under hensyntagen til, at det tager tid at sende varer fra Kina til Indien som søfragt, er det usandsynligt, at stigningen i den kinesiske eksport til Indien i 2009 og 2010 fandt sted efter tidspunktet for indledningen af undersøgelsen. Under alle omstændigheder ændrer dette ikke Kommissionens konklusion om, at stigningen i Indiens import fra Kina fandt sted længe før indførelsen af foranstaltningerne, eller konklusionen i betragtning 37 og 38 om, at der er sket en ændring i handelsmønstret, hvor der er enighed mellem Kommissionen og ansøgeren.

               (77)

               Ansøgeren gjorde også gældende, at den indiske eksport til Unionen set i forhold til den indiske import fra Kina steg i løbet af undersøgelsesperioden. Med henvisning til oplysningerne i tabel 2 fremgår det rent faktisk, at dette forhold (D/B) steg fra 54 % til 95 %. I modsætning til ansøgerens påstand viser dette dog ikke en ændring i de indiske producenters forretningsmodel, men kun EU-markedets stigende betydning for de indiske producenter.

               (78)

               For at fastslå, om de indiske producenters forretningsmodel har ændret sig, var det nødvendigt at analysere deres aktiviteter som helhed, snarere end at begrænse analysen til deres salg til Unionen. For at analysere dette anvendte Kommissionen sammenligningen af den indiske import fra Kina med de samarbejdsvillige indiske virksomheders samlede salg i Indien. Kommissionen afviste derfor denne påstand.

               (79)

               Ansøgeren hævdede også, at koldtrækning ikke er en proces, der kræver betydelige investeringer i faste aktiver, og spurgte Kommissionen, om den har kontrolleret kapacitetsudnyttelsen før begyndelsen af undersøgelsesperioden og indtil rapporteringsperioden.

               (80)

               Kommissionen kontrollerede rent faktisk de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenters kapacitetsudnyttelse og konstaterede, at produktionskapaciteten generelt set oversteg den faktiske produktion i hele undersøgelsesperioden. Dette underbygger konklusionen om, at størstedelen af virksomhederne rådede over de nødvendige anlægsaktiver allerede før indledningen af den oprindelige undersøgelse, jf. betragtning 49. Endvidere fandt Kommissionen, at alle de kontrollerede eksporterende producenter, som eksporterede til Unionen i rapporteringsperioden, rådede over og anvendte pilgrimsvalseværker. Kommissionen afviste derfor påstanden og fastholdt sin konklusion vedrørende kravet om betydelige investeringer i betragtning 49.

               (81)

               I sine bemærkninger til undersøgelsesresultaterne i betragtning 50 sammenlignede ansøgeren data fra Eurostat og konstaterede, at de gennemsnitlige priser på import fra Indien var højere end priserne på eksport fra Kina frem til år 2014.

               (82)

               I betragtning 50 har Kommissionen foretaget en sammenligning af gennemsnitspriser i 2009 baseret på de statistikker, der er offentliggjort i tabel 4 og 17 i Kommissionens forordning (EU) nr. 627/2011 (4), og som viste en lavere pris for Indien. Under alle omstændigheder bestrider ansøgeren ikke, at importen fra Indien blev den billigste kilde til import på EU-markedet efter indførelsen af antidumpingtolden over for Kina. Denne påstand blev derfor også afvist.

         4.   AFSLUTNING AF UNDERSØGELSEN

               (83)

               I betragtning af ovennævnte konklusioner bør den nuværende antiomgåelsesundersøgelse afsluttes.

               (84)

               Undersøgelsen viste, at kolddeformering udgør en væsentlig ændring af varen, og at der er gyldig grund og økonomisk begrundelse ud over indførelsen af tolden for en eventuel ændring i handelsmønstret mellem Kina, Indien og Unionen.

               (85)

               Betingelserne i artikel 13, stk. 1, for at konstatere, at der finder omgåelse sted, er derfor ikke opfyldt, og de gældende foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina bør derfor ikke udvides til at gælde for import af samme vare afsendt via Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej.

               (86)

               Registreringen af importen af den undersøgte vare afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, som blev indført ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/272, bør ophøre.

               (87)

               Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 har ikke afgivet udtalelse —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Undersøgelsen indledt ved gennemførelsesforordning (EU) 2017/272 vedrørende den mulige omgåelse af de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1331/2011 på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 og 7304900091), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, ved import afsendt fra Indien, uanset om varen er angivet med oprindelse i Indien eller ej, og om at registrere denne import afsluttes.
   Artikel 2
   Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) 2017/272.
   Artikel 3
   Gennemførelsesforordning (EU) 2017/272 ophæves.
   Artikel 4
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 15. november 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

      (2)  EUT L 336 af 20.12.2011, s. 6.

      (3)  EUT L 40 af 17.2.2017, s. 64.

      (4)  EUT L 169 af 29.6.2011, s. 1.


title: Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2017/2153 af 20. november 2017 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

text:
               21.11.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 304/3

         RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2153
   af 20. november 2017
   om gennemførelse af forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 af 17. marts 2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed (1), særlig artikel 14, stk. 1,
   under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Rådet vedtog den 17. marts 2014 forordning (EU) nr. 269/2014.

               (2)

               Efter Den Russiske Føderations afholdelse af guvernørvalg i den ulovligt annekterede by Sevastopol den 10. september 2017 finder Rådet, at én person bør tilføjes på listen over personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger, jf. bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014.

               (3)

               Bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Den person, der er opført på listen i bilaget til nærværende forordning, tilføjes på listen i bilag I til forordning (EU) nr. 269/2014.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. november 2017.

            På Rådets vegne

         M. REPS

            Formand

      (1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

      BILAG

         Liste over personer omhandlet i artikel 1

                     Navn

                     Identificerende oplysninger

                     Begrundelse

                     Dato for opførelse på listen

                     »161.

                     Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
                     (Дмитрий Владимирович Овсянников)

                     Fødselsdato: 21.2.1977
                     Fødested: Omsk, USSR

                     »Guvernør for Sevastopol«.
                     Ovsyannikov blev valgt til »guvernør for Sevastopol« ved valget den 10. september 2017, som Den Russiske Føderation afholdt i den ulovligt annekterede by Sevastopol.
                     Den 28. juli 2016 udnævnte præsident Putin ham til fungerende »guvernør for Sevastopol«. Han har i denne rolle arbejdet for yderligere integration af den ulovligt annekterede Krimhalvø i Den Russiske Føderation og er som sådan ansvarlig for aktivt at støtte eller gennemføre tiltag eller politikker, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.
                     I 2017 fremsatte han offentlige erklæringer til støtte for den ulovlige annektering af Krim og Sevastopol, og på årsdagen for den ulovlige »folkeafstemning på Krim«. Han mindedes veteranerne fra de såkaldte »selvforsvarsenheder«, der lettede deployeringen af russiske styrker på Krimhalvøen i tiden op til Den Russiske Føderations ulovlige annektering af den, og opfordrede til gøre Sevastopol til Den Russiske Føderations sydlige hovedstad.

                     21.11.2017«


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2159 af 20. november 2017 om ændring af forordning (EU) nr. 255/2010 for så vidt angår visse henvisninger til ICAO-bestemmelser (EØS-relevant tekst. )

text:
               21.11.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 304/45

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2159
   af 20. november 2017
   om ændring af forordning (EU) nr. 255/2010 for så vidt angår visse henvisninger til ICAO-bestemmelser
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (»luftrumsforordningen«) (1), særlig artikel 6, stk. 7, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I bilaget til Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 (2) henvises der til bestemmelserne i bilag 11 til konventionen angående international civil luftfart (Chicagokonventionen), nærmere bestemt til den 13. udgave af juli 2001, herunder ændring nr. 49. Den 10. november 2016 indarbejdede Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) ændring nr. 50A i bilag 11 til Chicagokonventionen.

               (2)

               I bilaget til forordning (EU) nr. 255/2010 henvises der også til bestemmelser i ICAO's Procedures for Air Navigation Services — Air Traffic Management (PANS-ATM, dok. 4444) og nærmere bestemt til den 15. udgave af 2007, herunder ændring nr. 6. Den 10. november 2016 indarbejdede ICAO ændring nr. 7A i dok. 4444.

               (3)

               Henvisningerne i forordning (EU) nr. 255/2010 til bilag 11 til Chicagokonventionen og til ICAO's dok. 4444 bør derfor ajourføres for at tage hensyn til disse ændringer, således at medlemsstaterne kan opfylde deres internationale retlige forpligtelser og for at sikre overensstemmelse med ICAO's internationale lovgivningsmæssige ramme.

               (4)

               Forordning (EU) nr. 255/2010 bør derfor ændres.

               (5)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Punkt 1 og 2 i bilaget til forordning (EU) nr. 255/2010 affattes således:

               »1.

               Kapitel 3, stykke 3.7.5 (Lufttrafikregulering), i bilag 11 til Chicagokonventionen — Lufttrafiktjenester (14. udgave — juli 2016, med ændring nr. 50A).

               2.

               Kapitel 3 (ATS-kapacitet og lufttrafikregulering) i ICAO dok. 4444 — Procedures for Air Navigation Services — Air Traffic Management (PANS-ATM) (16. udgave – 2016, herunder ændring nr. 7A).«

         Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. november 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 20.

      (2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fastlæggelse af fælles regler for lufttrafikregulering (EUT L 80 af 26.3.2010, s. 10).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2160 af 20. november 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 for så vidt angår visse henvisninger til ICAO-bestemmelser (EØS-relevant tekst. )

text:
               21.11.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 304/47

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2160
   af 20. november 2017
   om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 for så vidt angår visse henvisninger til ICAO-bestemmelser
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 af 10. marts 2004 om interoperabilitet i det fælles europæiske lufttrafikstyringsnet (»interoperabilitetsforordningen«) (1), særlig artikel 3, stk. 5,
   efter høring af Udvalget for det Fælles Luftrum, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Punkt 3 i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 (2) henviser til bestemmelserne i Organisationen for International Civil Luftfarts (ICAO) Procedures for Navigation Services — Air Traffic Management (PANS-ATM, dok. 4444), nærmere bestemt 15. udgave, 2007, herunder ændring nr. 6. Den 10. november 2016 indarbejdede ICAO ændring nr. 7A i dok. 4444.

               (2)

               Henvisningerne i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 til dok. 4444 bør derfor ajourføres for at tage hensyn til denne ændring, således at medlemsstaterne kan opfylde deres internationale retlige forpligtelser og for at sikre overensstemmelse med ICAO's internationale lovgivningsmæssige ramme.

               (3)

               Gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 bør derfor ændres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   I bilag II til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 affattes punkt 3 således:

                  »3.

                  Afsnit 12.3.1.5 »8.33 kHz channel spacing« i ICAO PANS-ATM dok. 4444 (16. udgave — 2016, herunder ændring nr. 7A).«.

   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. november 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 96 af 31.3.2004, s. 26.

      (2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1079/2012 af 16. november 2012 om krav til talekanaladskillelse for det fælles europæiske luftrum (EUT L 320 af 17.11.2012, s. 14).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2156 af 7. november 2017 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser »Kiełbasa piaszczańska« (BGB)

text:
               21.11.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 304/20

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2156
   af 7. november 2017
   om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser »Kiełbasa piaszczańska« (BGB)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Polens ansøgning om registrering af betegnelsen »Kiełbasa piaszczańska« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

               (2)

               Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Kiełbasa piaszczańska« registreres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Betegnelsen »Kiełbasa piaszczańska« (BGB) registreres.
   Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.2. Kødprodukter (opvarmet, saltet, røget m.m.) i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 7. november 2017.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Phil HOGAN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 205 af 29.6.2017, s. 70.

      (3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/2157 af 16. november 2017 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur

text:
               21.11.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 304/21

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/2157
   af 16. november 2017
   om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 57, stk. 4, og artikel 58, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               For at sikre en ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur (»KN«), der er knyttet som bilag til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (2), bør der vedtages bestemmelser vedrørende tariferingen af visse varer.

               (2)

               Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 (3) blev en vare bestående af en blanding af ethylalkohol (70 vægtprocent) og benzin (motorbenzin), der opfylder EN 228 (30 vægtprocent), tariferet under KN-kode 2207 20 00.

               (3)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 626/2014 (4) indførte Kommissionen supplerende bestemmelse 12 til kapitel 22 i del II af den kombinerede nomenklatur. Begrundelsen for tariferingen af den pågældende vare ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 under KN-kode 2207 20 00 bør afstemmes med reglerne i den nævnte supplerende bestemmelse for at undgå eventuelle uoverensstemmelser i tariferingen af specifikke blandinger af ethylalkohol med andre stoffer og for at sikre ensartet anvendelse af den kombinerede nomenklatur i Unionen. Varebeskrivelsen i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 bør også tydeliggøre, at produktet anvendes som råvare i fremstillingen af brændstof til motorkøretøjer.

               (4)

               Gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 bør derfor ændres.

               (5)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. november 2017.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Stephen QUEST

            Generaldirektør

            Generaldirektoratet for Beskatning og Toldunion

      (1)  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.

      (2)  Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 af 23. juli 1987 om told- og statistiknomenklaturen og Den Fælles Toldtarif (EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1).

      (3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 211/2012 af 12. marts 2012 om tarifering af varer i den kombinerede nomenklatur (EUT L 73 af 13.3.2012, s. 1).

      (4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 626/2014 af 10. juni 2014 om ændring af bilag I til Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 om told- og statistiknomenklaturen og den fælles toldtarif (EUT L 174 af 13.6.2014, s. 26).

      BILAG
      »
            BILAG

                        Varebeskrivelse

                        Tarifering (KN-kode)

                        Begrundelse

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        En vare bestående af (i vægtprocent):

                                    —

                                    ethylalkohol

                                    70

                                    —

                                    benzin (motorbenzin), der opfylder EN 228

                                    30

                              Varen anvendes som råvare i fremstillingen af brændstof til motorkøretøjer.
                        Den transporteres i bulk.

                        2207 20 00

                        Tarifering i henhold til almindelig tariferingsbestemmelse 1 og 6 vedrørende den kombinerede nomenklatur, supplerende bestemmelse 12 til kapitel 22 og teksten til KN-kode 2207  og 2207 20 00 .
                        Varen er en blanding af ethylalkohol og benzin (motorbenzin). Andelen af benzin (motorbenzin) i varen gør den uegnet til drikkebrug, men forhindrer ikke dens anvendelse til industrielle formål (se også Forklarende Bemærkninger til HS, pos. 2207 , fjerde stykke).
                        Varen skal derfor tariferes under KN-kode 2207 20 00  som denatureret ethylalkohol.

                  «


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/537 af 5. april 2018 om 283. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne

text:
               5.4.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               LI 89/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/537
   af 5. april 2018
   om 283. ændring af Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 881/2002 af 27. maj 2002 om indførelse af visse specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder, der har tilknytning til ISIL- (Da'esh) og Al-Qaida-organisationerne (1), særlig artikel 7, stk. 1, litra a), og artikel 7a, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 indeholder en liste over de personer, grupper og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af midler og økonomiske ressourcer.

               (2)

               Den 29. marts 2018 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at tilføje et punkt til listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer. Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 bør derfor ændres.

               (3)

               For at sikre, at foranstaltningerne i denne forordning er effektive, bør den træde i kraft øjeblikkeligt —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 5. april 2018.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

            Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

      (1)  EFT L 139 af 29.5.2002, s. 9.

      BILAG
      I bilag I til forordning (EF) nr. 881/2002 tilføjes følgende punkt under overskriften »juridiske personer, grupper og enheder«:

         »Khatiba Imam Al-Bukhari (KIB) (alias: Khataib al-Imam al-Bukhari). Adresse: (a) Khan-Shaykhun, Den Syriske Arabiske Republik (53 km syd for Idlib, hjemsted i marts 2018); (b) Idlib, Aleppo og Khama, Den Syriske Arabiske Republik (operativ zone); (c) Afghanistan/Pakistan grænseområde (tidligere hjemsted). Andre oplysninger: er siden 2016 omplaceret til det nordlige Afghanistan. Den i artikel 7d, stk. 2, litra i) omhandlede dato: 29.3.2018.«


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/583 af 16. april 2018 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser »Lough Neah Pollan« (BOB)

text:
               18.4.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 98/17

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/583
   af 16. april 2018
   om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser »Lough Neah Pollan« (BOB)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Det Forenede Kongeriges ansøgning om registrering af betegnelsen »Lough Neah Pollan« er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2), jf. artikel 50, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1151/2012.

               (2)

               Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal betegnelsen »Lough Neah Pollan« registreres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Betegnelsen »Lough Neah Pollan« (BOB) registreres.
   Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.7 Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf i bilag XI til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 (3).
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2018.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Phil HOGAN

            Medlem af Kommissionen

      (1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

      (2)  EUT C 431 af 15.12.2017, s. 10.

      (3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 af 13. juni 2014 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 179 af 19.6.2014, s. 36).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/584 af 17. april 2018 om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse Graves (BOB)

text:
               18.4.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 98/18

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/584
   af 17. april 2018
   om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse Graves (BOB)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 99, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Kommissionen har behandlet den ansøgning, der er indgivet af Frankrig efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013, om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graves«.

               (2)

               Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2).

               (3)

               Kommissionen har ikke modtaget indsigelser, jf. artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

               (4)

               Ændringen af varespecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

               (5)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Graves« (BOB), godkendes.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. april 2018.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT C 421 af 8.12.2017, s. 10.