title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1077 af 1. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

text:
               5.7.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 179/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1077
   af 1. juli 2016
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3 og 5, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               De i øjeblikket gældende foranstaltninger er en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), som blev indført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 467/2010 (2) efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse (»de tidligere fornyede undersøgelser«) i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen. Foranstaltningerne har form af en told på mellem 16,3 % og 19 % af de importerede varers værdi.

         1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (2)

               Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb af de gældende foranstaltninger (3) modtog Kommissionen den 27. februar 2015 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indgivet af Euroalliages på vegne af producenter, der tegner sig for 100 % af produktionen af silicium i Unionen.

               (3)

               Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

         1.3.   Anmodning om en delvis interimsundersøgelse

               (4)

               Den 17. juni 2015 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af de gældende foranstaltninger, der var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om skade.

               (5)

               Anmodningen om en fornyet undersøgelse blev indgivet af European Users of Silicon Metal (»EUSMET«), en sammenslutning af EU's brugere af silicium af kemisk kvalitet oprettet med henblik på denne undersøgelse. EUSMET forelagde dokumentation for, at de omstændigheder, som lå til grund for indførelsen af de gældende foranstaltninger, for skadens vedkommende har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter.

               (6)

               Disse ændringer vedrører EU-erhvervsgrenens sammensætning og struktur, efterspørgslen på silicium i Unionen, den økonomiske situation for EU-producenterne og Unionens forsyningsmønster.

         1.4.   Indledning af en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse

               (7)

               Den 28. maj 2015 indledte Kommissionen en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger over for importen til Unionen af silicium med oprindelse i Kina og offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (4).

               (8)

               Den 1. september 2015 indledte Kommissionen en delvis interimsundersøgelse, begrænset til skadeaspektet, vedrørende importen til Unionen af silicium med oprindelse i Kina og offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (5).

         1.5.   Interesserede parter

               (9)

               I meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden de kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og de kendte importører og brugere om indledningen af den fornyede undersøgelse og opfordrede dem til at deltage.

               (10)

               Endvidere erklærede Kommissionen, at den påtænkte at benytte Amerikas Forenede Stater (»USA«) som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«) som foreslået af ansøgeren, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Derfor underrettede Kommissionen også myndighederne og producenten i USA om indledningen og opfordrede dem til at deltage.

               (11)

               Kommissionen sendte også meddelelser til myndighederne i Australien, Brasilien, Norge, Rusland, Sydafrika og Thailand om indledningen af undersøgelsen med anmodning om oplysninger om produktion og salg af silicium i disse lande. Der blev sendt skrivelser til alle kendte producenter af silicium i disse lande med anmodning om deres samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og vedlagt et spørgeskema.

               (12)

               I meddelelsen om indledning af den delvise interimsundersøgelse opfordrede Kommissionen interesserede parter til at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden de kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og de kendte importører og brugere om indledningen af den fornyede undersøgelse og opfordrede dem til at deltage.

               (13)

               Interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af disse undersøgelser og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         1.6.   Stikprøveudtagning

               (14)

               I begge indledningsmeddelelser anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af eksporterende producenter og importører i henhold til grundforordningens artikel 17.

         1.6.1.   Stikprøveudtagning af importører

               (15)

               For at afgøre, om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

               (16)

               Én ikke forretningsmæssigt forbunden importør afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det lave antal besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

         1.6.2.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

               (17)

               For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald udtage denne, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de i meddelelsen om indledning af udløbsundersøgelsen anførte oplysninger. Kommissionen bad endvidere Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at udpege og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

               (18)

               Elleve eksporterende producenter og to forhandlere i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen foreslog oprindeligt en stikprøve på tre eksporterende producenter baseret på den største eksportmængde, der kunne undersøges i den tid, der var til rådighed.

               (19)

               Under høringerne om denne stikprøve trak en af de tre virksomheder sig ud af samarbejdet og blev derfor erstattet af to mindre eksporterende producenter, hvilket resulterede i, at den endelige stikprøve bestod af fire eksporterende producenter ud af de ti samarbejdsvillige.

               (20)

               De samme ti eksporterende producenter gav sig til kende i forbindelse med stikprøven for den delvise interimsundersøgelse, og der blev derfor udtaget den samme stikprøve af virksomheder.

         1.7.   Spørgeskemabesvarelser

               (21)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-erhvervsgrenen, importøren og de eksporterende producenter i stikprøven og modtog besvarelser fra dem alle. Der blev modtaget tre besvarelser af spørgeskemaet for referencelande fra producenter i Norge, Rusland og USA.

         1.8.   Kontrolbesøg

               (22)

               Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:
               a)   EU-producenter

                           —

                           FerroAtlántica S.L., Madrid, Spanien

                           —

                           FERROPEM, Chambéry, Frankrig

                           —

                           RW silicium GmbH, Pocking, Tyskland

                     b)   Importør

                           —

                           Stanchem Sp.J., Lublin, Polen

                     c)   Brugere

                           —

                           Dow Corning Limited, Barry, Det Forenede Kongerige

                           —

                           RAFFMETAL SPA, Casto, Italien

                           —

                           TRIMET Aluminium SE, Essen, Tyskland

                           —

                           Wacker Chemie AG, München, Tyskland

                     d)   Eksporterende producenter i Kina

                           —

                           Changning Zhenyuan Smelting Silicon Co., Ltd., Yunnan

                           —

                           CIEC Westland Corporation, Xi'an

                           —

                           Sichuan Linhe Silicon Industrial Co., Ltd., Leshan

                           —

                           S.au (Guilin) Trade Co., Ltd., Guilin

                     e)   Producent i referencelandet

                           —

                           Globe Specialty Metals, Miami, Florida, USA

         1.9.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

               (23)

               Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (24)

               Den pågældende vare er silicium, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 2804 69 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«).

         2.2.   Samme vare

               (25)

               Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:

                           1)

                           den pågældende vare

                           2)

                           den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i USA, der blev udvalgt som referenceland, og

                           3)

                           den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

               (26)

               Kommissionen besluttede derfor, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         3.   DUMPING

   3.1.   Sandsynligheden for fortsat dumping

               (27)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2 undersøgte Kommissionen, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Kina skulle udløbe.

         3.1.1.   Normal værdi og referenceland

               (28)

               Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi fastsat på grundlag af prisen eller som den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Derfor skulle der vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).

               (29)

               I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at vælge USA som egnet referenceland, som foreslået af Euroalliages, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger.

               (30)

               Kommissionen anmodede producenter af samme vare i USA, Norge, Brasilien, Rusland, Thailand, Sydafrika og Australien om at afgive oplysninger.

               (31)

               EUSMET fremførte, at USA ikke var et egnet referenceland, afviste Australien, Brasilien og Rusland og foreslog Norge som et alternativ.

               (32)

               Norge blev anvendt som referenceland i de foregående undersøgelser, men blev afvist som egnet referenceland i de tidligere fornyede undersøgelser af de grunde, der er anført i betragtning 35 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 467/2010. Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til begge de norske producenter, men kun en samarbejdede, og denne producent havde intet salg på hjemmemarkedet.

               (33)

               På grundlag af oplysningerne i dette spørgeskema, som ikke viser noget hjemmemarkedssalg, har Kommissionen konkluderet, at de nærmere omstændigheder vedrørende det norske hjemmemarked ikke har ændret sig siden de tidligere fornyede undersøgelser i 2010. Kommissionen finder derfor ikke, at Norge er egnet som referenceland.

               (34)

               Brasilien var blevet anvendt som referenceland i de foregående undersøgelser, men ingen brasilianske virksomheder besvarede det spørgeskema, som blev sendt til dem, herunder de virksomheder, der havde samarbejdet i forbindelse med foregående undersøgelser.

               (35)

               EUSMET anmodede Kommissionen om at afvise valget af USA af følgende grunde:

                           —

                           Der er kun en enkelt producent i USA, der sælger på hjemmemarkedet.

                           —

                           Der er gældende told over for importen fra visse lande, navnlig Kina og Rusland.

                           —

                           De finder hjemmemarkedspriserne i USA kunstigt høje og ikke repræsentative.

               (36)

               Euroalliages svarede på bemærkningerne fra EUSMET vedrørende USA som referenceland som følger:

                           —

                           USA er en betydelig importør af silicium med stigende efterspørgsel og faldende produktion.

                           —

                           Der er mange kilder for import af silicium, der enten er toldfrie eller kun pålagt toldafgifter.

                           —

                           Der er ikke i de sidste 40 år blevet investeret i nye produktionsanlæg i USA, og hvis priserne havde været højere end markedsværdien, ville der være blevet etableret ny produktion af silicium og foretaget omstilling af ferrosiliciumovne til siliciumovne.

               (37)

               EUSMET leverede derefter yderligere et indlæg vedrørende USA som referenceland, idet man fandt, at dataene fra den amerikanske producent, hverken var objektive eller præcise, og at de var i stand til at udøve urimelig indflydelse på resultatet af undersøgelsen. Man bemærkede, at en russisk producent havde besvaret spørgeskemaet, og foreslog derfor Rusland som referenceland.

               (38)

               Disse påstande er ubegrundede. Dataene fra den amerikanske producent blev verificeret og viste sig at være korrekte, og den amerikanske producents hjemmemarkedssalg fandt sted til markedspriser forhandlet med virksomhedens kunder. EUSMET fremlagde ikke nogen beviser for, at hjemmemarkedsprisen i USA i undersøgelsesperioden var påvirket af fusionen af Globe Specialty Metals med FerroAtlantica.

               (39)

               EUSMET anførte også, at anvendelsen af amerikanske analoge data vil gøre det muligt for FerroAtlantica og Euroalliages at tilbageberegne eksportpriserne for de kinesiske eksporterende producenter.

               (40)

               Denne påstand er ligeledes ubegrundet. Ingen videregivelse af dataene på dette detaljeringsniveau kan foretages til hverken FerroAtlantica eller Euroalliages af fortrolighedshensyn over for både de kinesiske eksporterende producenter og producenten i USA.

               (41)

               EUSMET fremlagde ikke dokumentation til støtte for deres påstand om, at Kommissionen burde anvende Rusland som referenceland. I et tidligere indlæg afviste EUSMET Rusland som referenceland med henvisning til, at den eneste producent havde en dominerende stilling på det russiske hjemmemarked, og til at der forelå forvridning af energiomkostningerne og produktion til et bundet forbrug.

               (42)

               På grundlag af oplysningerne fra EUSMET, og data fra den samarbejdsvillige russiske producent, betragter Kommissionen Rusland som et mindre egnet referenceland end USA som følge af den eneste producents dominerende stilling, en begrænset import (40 % af det samlede salg), forvridning af energiomkostningerne, og den omstændighed, at produktionen i Rusland hovedsagelig er til bundet forbrug snarere end til det frie marked.

               (43)

               Selv om også USA også kun har én producent, der sælger på hjemmemarkedet, importeres der fra mange kilder (herunder Canada, Sydafrika, Australien og Norge), både med og uden importafgifter. Den amerikanske producent vurderede, at importen tegnede sig for næsten 60 % af det samlede amerikanske marked. Derfor er det indenlandske marked åbent for konkurrence, og priserne kan anses for at være repræsentative.

               (44)

               Kommissionen konkluderede derfor, at USA var det bedst egnede referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

               (45)

               Oplysningerne modtaget fra den samarbejdende producent i referencelandet blev brugt til at fastsætte den normale værdi for de eksporterende producenter i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

         3.1.2.   Eksportpris

               (46)

               Kommissionen beregnede eksportprisen på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg af den pågældende vare til uafhængige kunder i Unionen.

               (47)

               For tre af de stikprøveudtagne eksporterende producenters vedkommende foregik disse eksportsalg til Unionen til en kinesisk virksomhed, der var forretningsmæssigt forbundet med den uafhængige kunde i Unionen.

         3.1.3.   Sammenligning

               (48)

               I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for indirekte skatter, transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt emballering.

         3.1.4.   Dumpingmargen

               (49)

               For hver samarbejdsvillig eksporterende producent sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare i referencelandet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

               (50)

               På dette grundlag fandt Kommissionen frem til, at dumpingmargenen for hver samarbejdsvillig eksporterende producent, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, varierede mellem 20 % og 30 %.

         3.2.   Udvikling i importen ved foranstaltningernes bortfald

   3.2.1.   Prisudviklingen

               (51)

               Som anført ovenfor blev de stikprøveudvalgte samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter anset for at foretage dumping, når man sammenligner deres eksportpriser med referencelandets normale værdi.

               (52)

               Men alle de stikprøveudvalgte kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte den pågældende vare til brugere i Unionen, som derefter forarbejdede siliciummet til andre varer og eksporterede disse varer til kunder uden for Unionen.

               (53)

               Det konstateredes, at brugerne i Unionen anvendte proceduren for aktiv forædling (»IPP«), hvorved der ikke opkræves told på importen af råmaterialer, når slutproduktet eksporteres.

               (54)

               De konstaterede eksportpriser blev derfor forhandlet mellem de pågældende kinesiske eksporterende producenter og EU-brugerne, velvidende at den gældende antidumpingtold ikke ville blive opkrævet på denne import.

               (55)

               Kommissionen må derfor antage, at de eksportpriser, der blev verificeret i den nuværende undersøgelsesperiode, er en god indikator for prisen på importen af silicium fra Kina uden den gældende antidumpingtold.

               (56)

               Der er derfor klare tegn på, at importen uden foranstaltninger vil finde sted til så lave priser.

         3.2.2.   Produktionskapacitet og forbrug i Kina

               (57)

               I anmodningen om en udløbsundersøgelse citerede Euroalliages en rapport fra CRU (6), hvori densamlede siliciumkapacitet i Kina i 2014 anslås til 5,3 mio. ton. Dette skal sammenlignes med vurderinger i anmodningen om en udløbsundersøgelse, ligeledes fra CRU, hvoraf det fremgår, at Kina producerede 1,4 mio. ton i 2014, heraf halvdelen til hjemmemarkedet og halvdelen til eksport.

               (58)

               Det fremgår af CRU-rapporten, som er citeret i anmodningen, at der var en uudnyttet kapacitet i Kina på 3,9 mio. ton i 2014, hvilket er langt over det samlede EU-forbrug og over det samlede kinesiske forbrug.

               (59)

               Den samlede kapacitet på 5,3 mio. ton er angivet uden kilde i CRU-rapporten og synes ikke at være blevet justeret for at tage højde for fabrikker, som er lukket, eller for produktionsrestriktioner baseret på tilgængeligheden af elektricitet.

               (60)

               Kontrolbesøgene hos de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter bekræftede, at den kinesiske regering har indført politikker med henblik på lukning af små, mindre økonomiske ovne, men også at den tilskynder til opførelse af meget større, mere økonomiske ovne. Imidlertid fandt Kommissionen ingen tegn på, at der ydes betydelige tilskud fra det offentlige, hverken til lukning af små ovne eller til opførelse af større ovne.

               (61)

               Undersøgelsen viste dog, at de kinesiske eksporterende producenter faktisk har en betydelig uudnyttet kapacitet. Kommissionen har modtaget et indlæg fra China Chamber of International Commerce og fra siliciumafdelingen i China Nonferrous Metal Industry Association (henholdsvis »CCIC« og »CNMIA«). I dette indlæg rejses der tvivl om CRU-tallene i anmodningen om en fornyet undersøgelse, mens det anføres, at den kinesiske kapacitet var på 2,65 mio. ton med en ledig kapacitet på 0,95 mio. ton. Denne uudnyttede kapacitet er stadig større end det samlede kinesiske forbrug og større end det samlede EU-forbrug.

               (62)

               CCIC og CNMIA gør gældende, at overkapaciteten med tiden vil blive reduceret på grund af stigende kinesisk efterspørgsel efter silicium og stigende efterspørgsel efter kinesisk eksport fra andre asiatiske lande, der ikke har nogen produktion af silicium. De forventer også, at kapaciteten vil falde ved yderligere håndhævelse af kinesiske miljø- og energistandarder.

               (63)

               Euroalliages leverede derefter yderligere et indlæg som svar på indlægget fra CCIC og CNMIA med forskellige prognoser for så vidt angår efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked, eksporten til Asien og den kinesiske siliciumindustris fremtidige kapacitet.

               (64)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger gjorde CCIC og CNMIA på ny gældende, at den uudnyttede kapacitet i Kina, ikke var så stor som påstået i anmodningen om en udløbsundersøgelse, og at denne overkapacitet over tid ville blive reduceret af de ovenfor anførte årsager.

               (65)

               Men CCIC og CNMIA fremlagde ikke dokumentation, der viste, at den uudnyttede kapacitet i Kina ville blive reduceret betydeligt i nærmeste fremtid til et niveau, der var lavere end det samlede EU-forbrug i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (66)

               Alle parter er derfor stadig enige om, at der fortsat var en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina, som var flere gange så stor som EU-forbruget i undersøgelsesperioden for den fornyede undersøgelse. Ingen af parterne har fremlagt dokumentation for, at denne uudnyttede kapacitet vil forsvinde eller blive reduceret dramatisk i den nærmeste fremtid. Hvis foranstaltningerne udløber, er det er derfor sandsynligt, at en del af denne væsentlige uudnyttede kapacitet — i betragtning af de toldmæssige hindringer i USA og på andre markeder — vil blive anvendt til eksport til Unionen. Efter fremlæggelsen af oplysninger bemærkede Euroalliages, at de to gældende antiomgåelsesforanstaltninger, som er omhandlet i betragtning 218 nedenfor, er yderligere et bevis på EU-markedets tiltrækningskraft. Kommissionen er enig i, at disse to udvidelser af foranstaltningerne yderligere bekræfter Kommissionens konklusion på dette punkt.

         3.2.3.   Forholdet mellem priserne i tredjelande og på EU-markedet

               (67)

               De eksporterende producenter i stikprøven fremlagde også beviser for deres priser ved salg til andre eksportmarkeder end Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Dette viste, at prisen ved salg til disse andre lande var i overensstemmelse med eksportprisen til Unionen.

               (68)

               Efter fremlæggelsen af oplysningerne fremlagde én interesseret part kinesiske eksportstatistikker, der viste, at eksportpriserne til Korea og Japan var højere end eksportpriserne til Unionen i 2015. Kommissionen mener ikke, at dette ændrer ved konklusionen, truffet på grundlag af efterprøvede data, om at eksporterende virksomheder, der indgik i stikprøven, solgte silicium af kemisk kvalitet til andre lande til priser, der svarer til deres eksportpriser til Unionen.

         3.2.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

               (69)

               Den samlede produktionskapacitet (herunder den uudnyttede kapacitet) i Kina i forhold til EU-markedets størrelse, tyder på, at eksporten til Unionen sandsynligvis ville stige, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Som anført i betragtning 56 og 66 ovenfor vil denne eksport sandsynligvis fortsat finde sted til dumpingpriser.

         4.   SKADE

   4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

               (70)

               Den samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af tre producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

               (71)

               To af de tre producenter er i samme koncern. Af fortrolighedshensyn er de tal, der vedrører EU-erhvervsgrenen derfor indeksregulerede og/eller angivet inden for et interval.

         4.2.   EU-forbruget

               (72)

               Kommissionen beregnede EU-forbruget ved at lægge EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til importen fra Kina og andre tredjelande på grundlag af data fra Eurostat og spørgeskemabesvarelserne.

               (73)

               EU-forbruget udviklede sig som følger:

                  Tabel 1

                  EU-forbrug

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Forbrug i ton (intervaller)

                           500 000 -550 000

                           470 000 -520 000

                           510 000 -560 000

                           540 000 -600 000

                           540 000 -600 000

                              Indeks

                              100

                              95

                              102

                              109

                              109

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

               (74)

               EU-forbruget faldt med ca. 5 % i 2012 i forhold til 2011. Det genvandt niveauet i 2013 og steg støt til et niveau ca. 9 % højere i 2014 og i undersøgelsesperioden i forhold til begyndelsen af den betragtede periode.

         4.3.   Import fra det pågældende land

   4.3.1.   Importmængde fra det pågældende land

               (75)

               Kommissionen beregnede importmængden fra det pågældende land på grundlag af data fra Eurostat. Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 2

                  Importmængde fra det pågældende land

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Samlet import i ton

                           65 291

                           28 422

                           72 639

                           113 809

                           119 079

                              Indeks

                              100

                              44

                              111

                              174

                              182

                           Samlet afgiftsbelagt importmængde i ton

                           13 312

                           5 233

                           7 195

                           25 585

                           29 464

                              Indeks

                              100

                              39

                              54

                              192

                              221

                           Importmængde under IPP i ton

                           51 980

                           23 189

                           65 444

                           88 224

                           89 615

                              Indeks

                              100

                              45

                              126

                              170

                              172

                              Kilde: Eurostat

               (76)

               Importmængden svingede i den betragtede periode. Udsvinget fulgte til en vis grad tendensen i EU-forbruget. Importen fra Kina faldt betydeligt i 2012 og genvandt fuldt ud niveauet i 2013. I lighed med forbruget voksede den yderligere i 2014 og den fornyede undersøgelsesperiode, men den samlede stigning på 82 % i den betragtede periode var meget højere end stigningen på 9 % i EU-forbruget i samme periode.

         4.3.2.   Import under IPP og afgiftsbelagt import

               (77)

               Størstedelen af importen fra Kina indføres som nævnt i betragtning 53 under IPP og behandles som råmateriale, primært af brugere i den kemiske industri. I undersøgelsesperioden var ca. 75 % af den samlede import fra Kina omfattet af aktiv forædling, og der betaltes ingen told, hverken antidumpingtold eller konventionel told.

               (78)

               Som anført i tabel 2 ovenfor, steg den afgiftsbelagte import fra det pågældende land efter det betydelige fald i 2012 hurtigere end importen under IPP. Importen af silicium fra Kina under IPP steg samlet med 72 %, mens den afgiftsbelagte import faldt med 121 % mellem 2011 og den fornyede undersøgelsesperiode.

         4.3.3.   Markedsandel for importen fra det pågældende land

               (79)

               Kommissionen beregnede importens markedsandel på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 72.

               (80)

               Markedsandelen for importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 3

                  Markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Markedsandel (intervaller)

                           10 % — 15 %

                           5 % — 10 %

                           10 % — 15 %

                           17 % — 22 %

                           17 % — 22 %

                              Indeks for markedsandel

                              100

                              46

                              109

                              160

                              167

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

               (81)

               Markedsandelen for den samlede import fra Kina faldt betydeligt i 2012 og genvandt fuldt ud niveauet i 2013. Markedsandelen steg yderligere i 2014 og i undersøgelsesperioden og steg i alt med 67 % i løbet af den betragtede periode.

         4.3.4.   Importpriser fra det pågældende land

               (82)

               Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 4

                  Det pågældende lands importpriser (EUR/ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Import i alt

                           2 066

                           2 092

                           1 697

                           1 787

                           1 868

                              Indeks

                              100

                              101

                              82

                              86

                              90

                           Afgiftsbelagt import

                           1 863

                           1 874

                           1 514

                           1 690

                           1 714

                              Indeks

                              100

                              101

                              81

                              91

                              92

                           Import under IPP

                           2 119

                           2 142

                           1 717

                           1 815

                           1 919

                              Indeks

                              100

                              101

                              81

                              86

                              91

                              Kilde: Eurostat

               (83)

               De gennemsnitlige priser på importen af silicium importeret fra Kina svingede i den betragtede periode fra et udgangspunkt på 2 066 EUR pr. ton, faldt i 2013 med 18 % og steg så til 1 868 EUR pr. ton i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket var 10 % mindre end i begyndelsen af den betragtede periode.

               (84)

               Prisen på import af silicium under IPP og afgiftsbelagt import svingede på en meget sammenlignelig måde i den betragtede periode. Priserne på silicium importeret under IPP havde altid været højere end prisen på den import, der var pålagt told. I den nuværende undersøgelsesperiode var gennemsnitsprisen for silicium, der var importeret under IPP, 1 919 EUR pr. ton, og den var 1 714 EUR pr. ton silicium, der importeredes med tolden betalt.

         4.3.5.   Prisunderbud

               (85)

               Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:

                           1)

                           de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, og

                           2)

                           de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra det pågældende land ved salg til den første uafhængige kunde, fastsat ud fra omkostninger, forsikring og fragt (cif-basis) med passende justeringer for eventuel konventionel told og importomkostninger.

               (86)

               Prissammenligningen blev foretaget pr. varetype for transaktioner i samme handelsled efter passende justering for eventuel provision.

               (87)

               Der blev foretaget to særskilte prissammenligninger. I en sammenligning anvendtes al import fra Kina (afgiftsbelagt og omfattet af aktiv forædling), og i en anden anvendtes kun afgiftsbelagt import.

               (88)

               Resultatet af begge sammenligninger viste en betydelig grad af prisunderbud. Ved anvendelse af al import fra Kina er den samlede, vejede gennemsnitlige underbudsmargen på 7,6 %, på trods af de metodologiske begrænsninger, jf. betragtning (200) nedenfor. Ved sammenligning af al import fra Kina er den samlede, vejede gennemsnitlige underbudsmargen på 13,6 %.

         4.4.   Importen fra andre tredjelande: mængde, markedsandel og priser

   4.4.1.   Importmængde fra andre tredjelande

               (89)

               De vigtigste andre forsyningskilder for Unionen er Norge, Brasilien, Rusland, Bosnien-Hercegovina og Australien. De syv lande med den største import (afgiftsbelagt og omfattet af aktiv forædling) i den fornyede undersøgelsesperiode er som følger:

                  Tabel 5

                  Importmængde fra andre lande i den nuværende undersøgelsesperiode (ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Norge

                           117 037

                           135 871

                           151 911

                           161 805

                           160 633

                           Brasilien

                           84 941

                           87 500

                           52 455

                           53 891

                           47 008

                           Rusland

                           12 308

                           23 576

                           15 873

                           18 334

                           18 939

                           Bosnien-Hercegovina

                           17 618

                           15 919

                           15 796

                           17 015

                           17 628

                           Australien

                           8 944

                           9 180

                           21 716

                           18 459

                           17 032

                           Thailand

                           13 857

                           13 422

                           5 395

                           9 639

                           9 064

                           Laos

                           334

                           7 501

                           9 870

                           7 700

                           7 250

                           Andre tredjelande i alt

                           55 485

                           38 077

                           44 903

                           17 341

                           19 665

                              Kilde: Eurostat

               (90)

               Norge var med 160 633 ton den største eksportør af silicium til Unionen i undersøgelsesperioden. Importen fra Kina, jf. betragtning 75, var den næststørste i den nuværende undersøgelsesperiode. Importen fra Brasilien var på 47 008 ton.

         4.4.2.   Markedsandelen for importen fra Norge, Brasilien og alle andre tredjelande

               (91)

               Markedsandelen for de to andre vigtige kilder til import af silicium til Unionen udviklede sig således i den betragtede periode:

                  Tabel 6

                  Markedsandelen for importen fra Norge, Brasilien og alle andre tredjelande

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Norge — markedsandel (intervaller)

                           20 % — 25 %

                           25 % –30 %

                           25 % — 30 %

                           25 % — 30 %

                           25 % — 30 %

                              Indeks

                              100

                              123

                              127

                              127

                              126

                           Brasilien — markedsandel (intervaller)

                           13 % — 17 %

                           15 % –20 %

                           7 % — 11 %

                           7 % — 11 %

                           7 % — 11 %

                              Indeks

                              100

                              109

                              61

                              58

                              51

                           Alle andre tredjelande — markedsandel (intervaller)

                           17 % — 22 %

                           18 % –23 %

                           18 % –23 %

                           12 % –17 %

                           12 % –17 %

                              Indeks

                              100

                              105

                              103

                              75

                              75

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

               (92)

               Markedsandelen for importen fra Norge steg støt i den betragtede periode og steg med ca. 26 % i denne periode. Denne stigning er mindre sammenlignet med stigningen i markedsandelen for importen fra Kina, der som anført i betragtning 80, steg med 67 % i denne periode.

               (93)

               Markedsandelen for importen fra Brasilien faldt efter en mindre stigning i 2012 til et niveau i undersøgelsesperioden på kun ca. halvdelen af sin oprindelige markedsandel. Hovedårsagen til dette fald i importen og markedsandelen var en tørke i Brasilien, der udløste høje priser på vandkraftselektricitet.

               (94)

               Markedsandelen for importen fra alle andre lande, som i 2012 og 2013 var stigende, faldt i 2014 og i undersøgelsesperioden med 25 %. Dette viser, at det mellem 2013 og undersøgelsesperioden hovedsagelig var importen fra Kina, der gennemgik en betydelig stigning.

         4.4.3.   Priser på import fra Norge, Brasilien og alle andre tredjelande

               (95)

               Priserne på importen (afgiftsbelagt og omfattet af aktiv forædling) fra de to andre vigtige siliciumforsyningskilder udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Priser på import fra Norge og Brasilien

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Norge

                           2 021

                           1 940

                           1 817

                           1 857

                           1 897

                              Indeks

                              100

                              96

                              90

                              92

                              94

                           Brasilien

                           2 291

                           2 151

                           1 952

                           1 983

                           2 089

                              Indeks

                              100

                              94

                              85

                              87

                              91

                           Andre tredjelande i alt

                           2 129

                           2 018

                           1 793

                           1 857

                           1 919

                              Indeks

                              100

                              95

                              84

                              87

                              90

                              Kilde: Eurostat

               (96)

               Prisudviklingen i den betragtede periode var den samme for importen fra Norge og Brasilien og alle andre lande i forhold til udviklingen i priserne på importen fra Kina. Da begge de norske producenter er forretningsmæssigt forbundet med store brugere i Unionen er priserne på importen fra Norge i betydeligt omfang overførselspriser mellem forretningsmæssigt forbundne parter og derfor ikke anvendelige med henblik på en meningsfuld sammenligning.

               (97)

               Priserne på importen fra Brasilien var ca. 10 % højere end priserne på importen fra Kina.

         4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.5.1.   Generel bemærkning

               (98)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. Skadesindikatorerne er baseret på specifikke data leveret af EU-erhvervsgrenen. Der blev undersøgt data for følgende indikatorer: EU-forbruget, produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, salgspriser, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast. Som forklaret i betragtning 71 indekseres værdierne og/eller angives inden for intervaller af fortrolighedshensyn.

         4.5.2.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (99)

               Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 8

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Produktionsmængde i ton (intervaller)

                           160 000 -200 000

                           140 000 -180 000

                           150 000 -190 000

                           160 000 -210 000

                           160 000 -210 000

                              Indeks

                              100

                              90

                              93

                              102

                              103

                           Produktionskapacitet i ton (intervaller)

                           210 000 -260 000

                           220 000 -280 000

                           220 000 -280 000

                           220 000 -280 000

                           220 000 -280 000

                              Indeks

                              100

                              106

                              107

                              107

                              107

                           Kapacitetsudnyttelse — indeks

                              100

                              85

                              87

                              95

                              96

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (100)

               Produktionsmængden faldt med 10 % i 2012 og steg i den følgende periode og nåede i nuværende undersøgelsesperiode et niveau, der var 3 % højere end i 2011.

               (101)

               EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg med 6 % i 2012 og forblev på et næsten uændret niveau, blot svagt stigende, hen imod den nuværende undersøgelsesperiode. Stigningen i produktionskapaciteten er derfor noget mindre end stigningen i forbruget, som steg med 9 % i den betragtede periode, jf. betragtning 73 ovenfor.

               (102)

               I modsætning til produktionen og produktionskapaciteten var kapacitetsudnyttelsen højest i 2011. Den øgede produktionskapacitet og et fald i produktionen i 2012 førte til et fald på 15 % i kapacitetsudnyttelsen. Samtidig med at produktionskapaciteten forblev næsten uændret i 2012-undersøgelsesperioden, afspejlede kapacitetsudnyttelsen udviklingen i produktionsmængden og steg i undersøgelsesperioden til et niveau 4 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.

         4.5.3.   Salgsmængde og markedsandel

               (103)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Salgsmængde og markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Samlet salgsmængde på EU-markedet — indeks

                              100

                              92

                              98

                              104

                              105

                           Markedsandel (intervaller)

                           27 % — 33 %

                           26 % — 32 %

                           26 % — 32 %

                           26 % — 32 %

                           26 % — 32 %

                              Indeks

                              100

                              97

                              96

                              95

                              97

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (104)

               Omfanget af EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 8 % i 2012 og er siden da steget støt til et niveau, der var 5 % højere i undersøgelsesperioden sammenlignet med 2011.

               (105)

               EU-erhvervsgrenens markedsandel udviklede sig på en anden måde. Den faldt også i 2012, men fortsatte med at falde i 2013 og 2014. Markedsandelen steg i den nuværende undersøgelsesperiode, men nåede ikke sit niveau fra 2011 og forblev 3 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.

         4.5.4.   Vækst

               (106)

               Mens EU-erhvervsgrenen formåede at øge sin salgsmængde med 5 %, faldt dens markedsandel med 3 %. Samtidig voksede produktionsmængden med kun 3 % på et marked, der voksede med 9 %. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen ikke udnytte vækstmulighederne, eftersom den mistede markedsandele på et marked i vækst.

         4.5.5.   Beskæftigelse og produktivitet

               (107)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 10

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Antal ansatte — indeks

                              100

                              96

                              101

                              103

                              104

                           Produktivitet (ton/ansat) — indeks

                              100

                              94

                              93

                              99

                              100

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (108)

               Beskæftigelsen udviklede sig positivt i den betragtede periode og steg med 4 %. Samtidig forblev produktiviteten pr. ansat relativt stabil i hele den betragtede periode.

         4.5.6.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (109)

               De konstaterede dumpingmargener lå betydeligt over bagatelgrænsen. Virkningen af størrelsen af de dumpingmargener, de gældende foranstaltninger er baseret på, for EU-erhvervsgrenen blev dog afbødet af virkningerne af de gældende foranstaltninger.

         4.5.7.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (110)

               EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 11

                  Salgspriser i Unionen

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Enhedssalgspriser i Unionen (EUR/ton) — indeks

                              100

                              90

                              84

                              85

                              88

                           Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) — indeks

                              100

                              109

                              101

                              102

                              104

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (111)

               Enhedsprisen ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 10 % i 2012 og yderligere 6 % i 2013. Den er siden steget langsomt, men har ikke opnået 2011-niveauet og har ligget på et niveau, der er 12 % lavere, i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (112)

               I modsætning til enhedssalgspriserne steg EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger pr. enhed i 2012 og faldt i 2013 tilbage til næsten samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode. Enhedsproduktionsomkostningerne var i den nuværende undersøgelsesperiode 4 % højere end i 2011.

         4.5.8.   Arbejdskraftomkostninger

               (113)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 12

                  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitsløn pr. ansat — indeks

                              100

                              106

                              90

                              94

                              94

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (114)

               De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat faldt med i alt 6 %, hovedsagelig som følge af et betydeligt fald på 10 procentpoint mellem 2012 og 2013.

         4.5.9.   Lagerbeholdninger

               (115)

               EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning udviklede sig i den betragtede periode således:

                  Tabel 13

                  Lagerbeholdninger

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Slutlagre i ton — indeks

                              100

                              105

                              113

                              106

                              56

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (116)

               EU-erhvervsgrenens slutlagre steg med 6 % mellem 2011 og 2014. De betragteligt lavere lagerbeholdninger ved slutningen af den nuværende undersøgelsesperiode skyldtes sæsonbetonede faktorer. Mens ultimobeholdningen for andre perioder opgøres i slutningen af december, opgøres den ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode i slutningen af marts lige efter en periode med forholdsvis lav produktion som følge af høje energipriser under vinteren. Det er derfor normalt at have lavere lagerbeholdninger på dette tidspunkt af året.

         4.5.10.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (117)

               EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 14

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (interval)

                           20 % — 25 %

                           6 % — 9 %

                           7 % — 10 %

                           8 % — 11 %

                           9 % — 13 %

                              Indeks

                              100

                              33

                              37

                              41

                              50

                           Likviditet — indeks

                              100

                              35

                              60

                              46

                              46

                           Investeringer — indeks

                              100

                              180

                              44

                              70

                              76

                           Investeringsafkast (interval)

                           90 % — 110 %

                           20 % — 25 %

                           25 % — 30 %

                           30 % — 37 %

                           40 % — 50 %

                              Indeks

                              100

                              23

                              27

                              33

                              44

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (118)

               Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Den udviste et markant fald på 67 % mellem 2011 og 2012, men steg dernæst med 17 procentpoint og nåede et tilfredsstillende niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (119)

               Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Dens udvikling afspejlede rentabiliteten og forblev på et tilfredsstillende niveau i hele den betragtede periode.

               (120)

               Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Dets udvikling afspejlede i vidt omfang udviklingen i rentabiliteten og forblev på et tilfredsstillende niveau i hele den betragtede periode.

               (121)

               Ingen af EU-producenterne rapporterede om vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.

         4.5.11.   Konklusion vedrørende skade

               (122)

               Mange skadesindikatorer såsom produktion, produktionskapacitet og salgsmængde udviser et blandet billede. Mens de viser en positiv tendens i absolutte tal, er stigningen så lav, at den ikke give EU-erhvervsgrenen mulighed for at få fordel af væksten på markedet. Dette fremgår af den negative udvikling for kapacitetsudnyttelsen, markedsandelen og væksten.

               (123)

               Beskæftigelsen steg med 4 % i den betragtede periode, mens produktiviteten forblev stabil. Nettoinvesteringerne og gennemsnitslønnen pr. ansat udviste en negativ tendens.

               (124)

               Mens udviklingen i de finansielle indikatorer, som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast, udviser en negativ tendens, viser de absolutte tal ikke tegn på skade.

               (125)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen ikke lider væsentlig skade jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         4.6.   Sandsynligheden for fornyet skade

               (126)

               Ovenstående tendenser vedrørende importpriser og -mængder for den pågældende vare viser, at de kinesiske eksporterende producenter i betydelig grad øgede deres eksportmængde til Unionen med 82 % trods de gældende foranstaltninger, med en markedsandel på [17 % — 22 %] i den nuværende undersøgelsesperiode. Importen fra Kina pålagt told steg på trods af de gældende foranstaltninger til et endnu højere niveau på 121 %. I samme periode steg EU-erhvervsgrenens produktion med 3 % og salget med 5 %. Det var hovedsagelig importen fra Kina og Norge og ikke EU-erhvervsgrenen, som erstattede den faldende import fra Brasilien og dækkede stigningen på 9 % i EU-forbruget mellem 2011 og den fornyede undersøgelsesperiode.

               (127)

               Som nævnt i betragtning 61 ovenfor har de eksporterende producenter i Kina en betragtelig uudnyttet kapacitet og kan på kort tid øge deres eksport. Dertil kommer, at de indenlandske priser i Kina og andre tredjelande, f.eks. Japan, er lavere end priserne på EU-markedet. Ifølge data fra CRU var hjemmemarkedspriserne i Kina og Japan mere end 25 % lavere end i Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. På grund af de fordelagtige priser på EU-markedet i forhold til priserne på hjemmemarkedet i Kina og i andre tredjelande er det sandsynligt, at væsentlige mængder, der i øjeblikket sælges på disse markeder, også ville kunne omdirigeres til EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne fik lov til at udløbe.

               (128)

               Derudover har store internationale markeder, som f.eks. Australien, Canada og USA, indført antidumpingtold på kinesisk silicium. Det vil derfor være vanskeligere for de kinesiske eksporterende producenter at sælge på disse markeder end på et ubeskyttet EU-marked, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.

               (129)

               Desuden underbød prisniveauet for den kinesiske import, der er underlagt antidumpingtold, i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser med 13,6 %. Dette illustrerer de prisniveauer, på hvilke de eksporterende kinesiske producenter sandsynligvis vil komme ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.

               (130)

               Sandsynligheden for billig kinesisk eksport, hvis der ikke findes foranstaltninger, bekræftes af antidumpingundersøgelserne af kinesisk silicium i andre lande, jf. betragtning 128 ovenfor.

               (131)

               De kinesiske eksporterende producenter kan i betydelig grad øge deres allerede store markedsandel til priser, som væsentligt underbyder EU-erhvervsgrenens priser til skade for denne.

               (132)

               En række interesserede parter påstod, at visse brugere i EU stiller krav til kvalitet og forsyningssikkerhed, især i forbindelse med silicium af kemisk kvalitet, som ikke nemt kan opfyldes af kinesiske producenter.

               (133)

               Kommissionen fastslog, at EU-erhvervsgrenen faktisk har en betydelig produktion af silicium af høj kvalitet. I betragtning af det store antal leverandører i Kina kan alle kvaliteter af silicium, herunder silicium af høj kvalitet, importeres fra Kina og bliver det også.

               (134)

               Ikke desto mindre sælger EU-erhvervsgrenens også betydelige mængder af silicium af standardkvalitet, f.eks. til aluminiumindustrien. Disse betydelige mængder er i direkte konkurrence med importen fra Kina. Det meste af denne import af standardkvalitet er afgiftsbelagt, og denne form for import, som er det mest dynamiske segment på EU-markedet, steg med 121 % i den betragtede periode, jf. betragtning 75 ovenfor.

               (135)

               Interesserede parter hævdede, at den geografiske nærhed, som til gengæld resulterer i kortere leveringstid, er en af grundene til, at Unionens brugere sandsynligvis ikke vil skifte til kinesiske kilder, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

               (136)

               Det er korrekt, at den geografiske nærhed indebærer en fordel, og at silicium er et tungt grundmateriale med en relativ lav pris pr. kg. Den nuværende import fra fjerntliggende lande (Australien, Brasilien, Kina), jf. betragtning 89 ovenfor, viser, at også leverandører i fjerntliggende lande effektivt kan konkurrere på EU-markedet.

               (137)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger gentog visse interesserede parter deres bemærkninger om kvalitetsforskellene mellem silicium af kemisk kvalitet og aluminiumkvalitet og mellem primær og sekundær anvendelse af aluminiumkvaliteter af silicium.

               (138)

               Som forklaret i betragtning 134 ovenfor, bemærker Kommissionen disse forskelle og konstaterer, at EU-erhvervsgrenens salg og importen fra Kina omfatter betydelige mængder af silicium af standardkvalitet solgt til f.eks. aluminiumindustrien.

               (139)

               Med hensyn til de primære og sekundære anvendelser af silicium af aluminiumkvalitet undersøgte Kommissionen de nærmere data og kvantificerede forskellene i priserne for alle kvaliteter af silicium solgt af EU-erhvervsgrenen til aluminiumbrugere. Denne undersøgelse viste, at samtlige de kvaliteter, der typisk sælges til aluminiumindustrien, har begrænsede prisudsving, og at de særdeles dyre henholdsvis billige varer er solgt i ubetydelige mængder og derfor ikke har nogen mærkbar indvirkning på gennemsnitsprisen.

               (140)

               Det kan derfor konkluderes, at der er sandsynlighed for yderligere en betydelig stigning i importen fra Kina til dumpingpriser og skadevoldende priser, der fører til fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.

         5.   UNIONENS INTERESSER

               (141)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af silicium med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.

         5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (142)

               De tre EU-producenter, der tilsammen tegnede sig for 100 % af EU-produktionen, samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Som anført i betragtning 125 ovenfor lider EU-erhvervsgrenen ikke væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 5, i grundforordningen, på grund af de gældende foranstaltninger.

               (143)

               Samtidig har EU-erhvervsgrenen vist, at dens aktiviteter er bæredygtige, når disse ikke udsættes for illoyal konkurrence fra dumpingimport.

               (144)

               Samtidig ville en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis føre til øget konkurrence fra kinesisk dumpingimport og true den fortsatte drift hos de resterende producenter i en ellers levedygtig erhvervsgren. Det skal erindres, at før der blev indført foranstaltninger over for importen fra Kina, havde to EU-producenter lukket.

               (145)

               Det konkluderes derfor, at det er i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.

         5.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

               (146)

               Som nævnt i betragtning 16 indgav kun én ikke forretningsmæssigt forbunden importør en stikprøvebesvarelse. Handel med silicium udgjorde ca. 10 % af den samlede omsætning for denne importør. Importøren hverken modsatte sig eller støttede foranstaltningerne.

               (147)

               Det konkluderes derfor, at det ikke er i strid med ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser at opretholde de gældende foranstaltninger.

         5.3.   Brugernes interesser

               (148)

               Kommissionen har modtaget syv fuldstændige besvarelser fra brugere, hovedsagelig fra den kemiske industri og aluminiumindustrien.

               (149)

               For aluminiumindustrien er silicium kun marginalt nødvendigt for deres produkter med hensyn til at forbedre aluminiums egenskaber. Efter deres opfattelse er det ikke let at erstatte silicium, og derfor er forsyningssikkerheden ofte af større betydning end prisen. De finansielle virkninger af foranstaltningerne for disse brugere er ubetydelige på grund af siliciums relativt lave betydning i deres omkostningsstruktur. En stor bruger inden for aluminiumsektoren går ind for opretholdelse af antidumpingtolden med henvisning til, at det er vigtigt, at EU's industri er i stand til at fortsætte sin produktion i Unionen, mens en anden bruger inden for aluminiumsektoren, der forbruger mindre silicium, går ind for ophævelse af de gældende foranstaltninger.

               (150)

               For brugere, der fremstiller kemiske produkter, og som tegner sig for omkring 60 % af EU's samlede forbrug, er silicium af væsentlig betydning og udgør en større del af råvareomkostningerne. Ifølge tre brugere fra kemisektoren bør antidumpingforanstaltningerne ikke opretholdes. To af brugerne fra kemisektoren hverken modsatte sig eller støttede foranstaltningerne.

               (151)

               Visse brugere fremhævede også EU-producenternes gode finansielle situation. Virkningen af foranstaltningerne for disse brugere er potentielt større end i aluminiumindustrien. Oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere, der fremstiller kemiske produkter, viser imidlertid, at de næsten udelukkende importerer silicium under IPP og dermed fritages for antidumpingtold. Virkningen af foranstaltningerne på disse brugere betragtes derfor som begrænset.

               (152)

               Brugerne var bekymrede for forsyningssikkerheden. Et af problemerne var, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at forsyne EU-markedet fuldt ud. Imidlertid forhindrede de gældende foranstaltninger ikke importen fra Kina i at komme ind på EU-markedet i betydelige mængder. Som anført i betragtning 89 ovenfor gør også importen fra Norge, Brasilien, Rusland, Bosnien-Hercegovina og en række andre lande det muligt at forsyne den del af markedet, som ikke kan forsynes af EU-erhvervsgrenen.

               (153)

               I denne forbindelse fremførte EUSMET, at EU-erhvervsgrenens høje kapacitetsudnyttelse og øgede produktion beviser, at EU-erhvervsgrenen ikke er skadet. Kommissionen bekræftede, at EU-erhvervsgrenen har en relativt høj kapacitetsudnyttelse på ca. 70 % — 90 %. Som anført i betragtning 99 på basis af efterprøvede oplysninger fra EU-producenterne steg produktionen en smule i den betragtede periode. Som anført i betragtning 122 er stigningen så lav, at den ikke giver EU-erhvervsgrenen mulighed for at få fordel af væksten på markedet. Dette fremgår af den negative udvikling for kapacitetsudnyttelsen.

               (154)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger støttede European Aluminium, en sammenslutning af aluminiumbrugere i Unionen, en fastholdelse af antidumpingtolden med henvisning til, at overkapaciteten i Kina og eventuel dumping fra Kina kan true udbuddet af silicium på EU-markedet.

               (155)

               Samlet set opvejer foranstaltningernes positive virkning på EU-erhvervsgrenen så langt foranstaltningernes begrænsede eller ubetydelige negative virkning på brugerne.

         5.4.   Forsyningskilder på EU-markedet/betænkeligheder med hensyn til konkurrence

               (156)

               Interesserede parter klagede over en påstået manglende konkurrence på EU-markedet. Unionen har rent faktisk kun tre EU-producenter, som tilhører to koncerner. EU-erhvervsgrenen havde en markedsandel på ca. 30 %, jf. betragtning 103 ovenfor. For at opfylde behovene hos EU's brugere er der derfor behov for import til EU-markedet. På trods af de gældende foranstaltninger fortsatte importen fra Kina med at komme ind på EU-markedet i stadigt stigende mængder, og den havde i hele den betragtede periode en markedsandel på mellem [17 % og 22 %], jf. betragtning 75.

               (157)

               Som nævnt i betragtning 89 ovenfor er de vigtigste andre leverandører til Unionen Norge og Brasilien, og en række andre lande er alternative kilder for importen af silicium.

               (158)

               Det påståede duopol har derfor kun en markedsandel på 30 %, mens importen fra en række tredjelande har en markedsandel på 70 %. Derfor har brugerne et valg mellem silicium fremstillet af EU-erhvervsgrenen og silicium fra en række tredjelande. Argumentet om en påstået duopolistisk situation på EU-markedet kan derfor ikke accepteres.

         5.5.   Silicium som kritisk råstof

               (159)

               EUSMET noterede sig, at silicium i 2014 blev føjet til Unionens liste over råstoffer af kritisk betydning for EU. Kommissionen anførte i sin meddelelse, at de 20 råstoffer, der er opført på listen »er af kritisk betydning, fordi risici for forsyningsproblemer og deres konsekvenser for økonomien er højere end for de fleste andre råstoffer« (7).

               (160)

               Med hensyn til tilføjelsen af silicium til listen over råstoffer af kritisk betydning for EU finder Euroalliages, at bortfald af foranstaltningerne vil udgøre en trussel mod bæredygtig forsyning af silicium i Unionen.

               (161)

               Den omstændighed, at silicium er føjet til denne liste, har som sådan ikke påvirket Kommissionens konklusioner i forbindelse med antidumpingproceduren.

               (162)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger har CCIC og CNMIA gjort gældende, at der er et modsætningsforhold mellem WTO's tvistbilæggelsesprocedure vedrørende eksportafgiften for bl.a. råvarer og silicium (8) og konklusionerne i denne sag. De er af den opfattelse, at indledningen af den tvist i WTO, der kan resultere i lavere priser for importen af silicium fra Kina, bekræfter, at EU-brugernes interesser med hensyn forsyningssikkerheden for silicium vejer tungere end EU-producenternes interesse i at opretholde antidumpingforanstaltningerne.

               (163)

               Kommissionen fandt ikke dette argument holdbart. Den omstændighed, at silicium er blandt de råstoffer, der er omfattet af WTO's tvistbilæggelsesorgan fjerner ikke behovet for at eliminere de handelsforvridende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe effektiv konkurrence.

         5.6.   Fusionen FerroAtlantica-Globe Speciality Metals

               (164)

               Interesserede parter påstod, at fusionen FerroAtlantica-Globe Speciality Metals (»FerroGlobe«) vil begrænse udbuddet af silicium på EU-markedet og føre til en dominerende stilling for den fusionerede enhed FerroGlobe på EU-markedet.

               (165)

               Imidlertid producerer Globe Speciality Metals silicium i Canada og USA. I løbet af den betragtede periode blev der kun indført ubetydelige mængder af silicium til Unionen fra Canada og USA. Den samlede markedsandel for importen fra Canada og USA forblev langt under 1 % i den betragtede periode. Det er derfor klart, at FerroGlobe-fusionen ikke kan begrænse udbuddet af silicium på EU-markedet.

         5.7.   Den nye EU-toldkodeks

               (166)

               EUSMET hævdede, at siliciumbrugerne fra Unionens kemiske industri ikke i fremtiden vil kunne regne med at kunne anvende proceduren for aktiv forædling under den nye EU-toldkodeks. Det er EUSMET's forståelse, at anvendelsen af ækvivalente varer ifølge artikel 169, stk. 2, i den delegerede retsakt vedrørende EU-toldkodeksen (9) fra maj 2016 ikke vil være tilladt i henhold til proceduren for aktiv forædling for varer såsom silicium, der er genstand for handelsbeskyttelsesforanstaltninger.

               (167)

               Artikel 169, stk. 2, fastsætter, at varer, der importeres under IPP, kun er underlagt antidumpingtold, såfremt de forarbejdes og senere overgår til fri omsætning. Hvis de forarbejdede varer geneksporteres, skal der ikke betales antidumpingtold. Dette vil indebære, at der ikke sker nogen ændringer i forhold til de nuværende bestemmelser.

               (168)

               Det argument, som er fremført af EUSMET med henvisning til den nye EU-toldkodeks, synes derfor at bygge på en fejlfortolkning af artikel 169, stk. 2, i den delegerede retsakt vedrørende EU-toldkodeksen, og det er derfor ugrundet.

         5.8.   Foranstaltningernes varighed

               (169)

               Interesserede parter påstod, at de antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare, der har været i kraft siden 1990, ikke er en midlertidig foranstaltning og derfor bør have lov til at udløbe.

               (170)

               Kommissionen fandt ikke dette argument holdbart. I henhold til de betingelser, der er fastsat i grundforordningen, skal foranstaltningerne forlænges, hvis de særlige retlige betingelser er opfyldt.

         5.9.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (171)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af silicium med oprindelse i Kina.

         6.   DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VEDVARENDE KARAKTER

               (172)

               Som anført i betragtning 5 ovenfor bør Kommissionen efter anmodning om en delvis interimsundersøgelse indgivet af EUSMET undersøge den varige karakter af de ændrede omstændigheder og drage en konklusion herom.

               (173)

               Disse ændringer vedrørte hovedsagelig EU-erhvervsgrenens sammensætning og struktur, efterspørgslen på silicium i Unionen og Unionens forsyningsmønster.

               (174)

               Euroalliages besvarede argumenterne i anmodningen og bestred blandt andet, at referenceperioden for de konstaterede ændringer var længere end de seneste fem år.

               (175)

               Kommissionen konkluderede, at der foreligger en række omstændigheder, som har ændret sig siden den tidligere undersøgelse af skadesniveauet, som Kommissionen afsluttede ved forordning (EF) nr. 2496/97 (10) (»den tidligere undersøgelse af skadesniveauet«), og at disse ændringer er af varig karakter.

               (176)

               Disse ændringer vedrører som anført i betragtning 173 først og fremmest EU-erhvervsgrenens sammensætning og struktur. Således er det antal producenter, der udgør EU-erhvervsgrenen, reduceret og udgør i øjeblikket en producentkoncern og en enkelt producent sammenlignet med fire producenter i den tidligere undersøgelse af skadesniveauet. En af de producenter, der var aktive i den tidligere undersøgelse af skadesniveauet har indstillet sin virksomhed, mens to andre hidtil uafhængige producenter har fusioneret. Der er ingen tegn på, at disse ændringer ikke er af varig karakter.

               (177)

               Efterspørgslen efter silicium i Unionen, jf. betragtning 73, blev mere end fordoblet sammenlignet med undersøgelsesperioden for den tidligere undersøgelse af skadesniveauet. EUSMET har fremlagt bevis for, at efterspørgslen i Unionen forventes at stige yderligere i de kommende år. Stigningen i efterspørgslen anses derfor for at være af varig karakter.

               (178)

               Vedrørende Unionens forsyningsmønster har undersøgelsen vist, at EU bliver stadig mere afhængig af importen af silicium. I undersøgelsesperioden for den tidligere undersøgelse af skadesniveauet oversteg EU-forbruget EU-erhvervsgrenens produktion med 134 000 ton. Siden da er denne forskel øget med [350 000-400 000 ton]. Som følge af den stigende efterspørgsel og den høje kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen, anses denne ændring i forsyningsmønstret for at være af varig karakter.

               (179)

               På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at anmodningen om en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til skadesaspektet, derfor er begrundet.

         7.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

   7.1.   Skadestærskel

               (180)

               For at fastlægge foranstaltningernes omfang fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

               (181)

               I den nuværende undersøgelsesperiode fandt Kommissionen det godtgjort, at EU-erhvervsgrenens salg var fortjenstgivende. Skadestærsklen er derfor fastsat på samme niveau som EU-erhvervsgrenens salgspriser i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (182)

               Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige afgiftsbelagte pris ved import fra Kina, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud i betragtning 88, og den vejede gennemsnitlige pris for samme vare solgt af EU-producenterne på EU-markedet i den fornyede undersøgelsesperiode.

               (183)

               Med hensyn til importprisen solgte de fire stikprøveudvalgte eksporterende producenter udelukkende silicium importeret under IPP og er derfor ikke omfattet af antidumpingtolden. Disse priser kunne derfor ikke anvendes til fastsættelse af skadestærsklen.

               (184)

               EUSMET, der havde ansøgt om interimsundersøgelsen, påstod, at skadestærsklen burde beregnes på grundlag af al import uanset toldordning. EUSMET og visse andre parter hævdede yderligere, at den konventionelle told bør lægges til prisen på al import for at opnå prisen ved »fri omsætning«, selv i forbindelse med salg under IPP, hvor der ikke betales told. De støtter denne påstand ved at henvise til de tidligere fornyede undersøgelser.

               (185)

               De tidligere fornyede undersøgelser var imidlertid en interimsundersøgelse begrænset til dumping og en udløbsundersøgelse. Derfor blev der ikke beregnet nogen skadeafhjælpningsmargen i interimsundersøgelsen, og den parallelle udløbsundersøgelse vedrørte kun sandsynligheden for fornyet skade. Derfor havde de tidligere fornyede undersøgelser et andet anvendelsesområde.

               (186)

               EUSMET fremførte, at importen af varer af kemisk kvalitet næsten udelukkende er foretaget under IPP, mens importen til fri omsætning hovedsagelig omfatter silicium af aluminiumskvalitet. Endvidere er import under IPP prissat ca. 12 % højere på grund af de mere krævende specifikationer for varer af kemisk kvalitet. Hvis der ses bort fra disse salg til højere priser, vil det derfor føre til en fejlagtig fastsættelse af skadestærsklen.

               (187)

               Imidlertid opkræves antidumpingtolden kun på import til Unionen, som er pålagt told. Import under IPP er ikke pålagt told, fordi den ikke bringes i fri omsætning, og det derfor ikke er hensigtsmæssigt at anvende sådanne priser til fastsættelse af skadestærsklen. Som følge heraf beregnes skadestærskelen på grundlag af den import, der var pålagt told.

               (188)

               Da ikke alt salg til eksport til Unionen foretaget af de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven er importeret til EU, men er blevet anvendt under IPP i forbindelse med produkter, der eksporteres fra Unionen, bestemmes skadestærsklen udelukkende ud fra den afgiftsbelagte import på landsplan, ved hjælp af statistiske oplysninger fra Eurostat.

               (189)

               Endvidere er det bredt anerkendt af de interesserede parter, at den import, der er pålagt told, hovedsagelig omfatter salg til aluminiumindustrien, og at kemiindustrien overvejende importerer silicium fra Kina under IPP. Derfor blev EU-erhvervsgrenens salg til brugere i aluminiumindustrien sammenlignet med den samlede import fra Kina pålagt told.

               (190)

               EUSMET anmodede om, at der blev foretaget en justering for kvalitetsforskel mellem silicium af kemisk kvalitet og silicium af aluminiumskvalitet, mellem de forskellige typer silicium af kemisk kvalitet og nichesiliciumtyper, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, men ikke importeres fra Kina.

               (191)

               Nogle parter fremlagde oplysninger, der viser en prisforskel mellem udvalgte typer af silicium af aluminiumskvalitet og af kemisk kvalitet på op til 23 %.

               (192)

               Euroalliages svarede på bemærkningerne fra EUSMET vedrørende forskellige typer silicium ved at fremføre, at silicium af kemisk kvalitet og af aluminiumskvalitet er indbyrdes substituerbare med hensyn til priser og produktionsomkostninger. Undersøgelsen har rent faktisk vist, at EU-erhvervsgrenens priser ved salg i Unionen til brugere i den kemiske industri ikke var højere end priserne ved salg til brugere i aluminiumindustrien. Desuden har salgspriserne i referencelandet (USA) ikke udvist en markant forskel mellem priserne ved salg til brugere i den kemiske industri og priserne ved salg til brugere i aluminiumindustrien. Den vigtigste årsag til prisforskellen mellem salg i forbindelse med IPP og afgiftsbelagte salg vedrører derfor snarere toldordningen end de kemiske forskelle mellem disse varer.

               (193)

               Endelig blev salget til aluminiumindustrien anvendt på begge sider af sammenligningen som nævnt i betragtning 189. Spørgsmålet om en justering for forskelle mellem aluminiumkvalitet og kemisk kvalitet er ikke relevant i en sådan sammenligning.

               (194)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte EUSMET, at Kommissionen ved at acceptere anmodningen om en interimsundersøgelse, hvori der bl.a. henvises til den stigende import af silicium under IPP, skabte berettigede forventninger. EUSMET hævdede endvidere, at Kommissionen senere har tilsidesat disse berettigede forventninger ved at udelukke siliciummetal af kemisk kvalitet fra beregningen af skadestærsklen.

               (195)

               Argumentet vedrørende berettigede forventninger er ikke holdbart. For det første er indledningen af en undersøgelse underlagt en specifik retlig ramme, som ikke kan give anledning til berettigede forventninger om resultatet af undersøgelsen. For det andet er alle kvaliteter af silicium genstand for den aktuelle undersøgelse. Af de grunde, der er anført i betragtning 183 til 188 har importen under IPP ikke indgået i beregningen af skadestærsklen.

               (196)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede visse interesserede parter, at Kommissionen fejlagtigt havde udelukket importen af silicium under IPP fra dens beregning af skadestærsklen. De hævdede endvidere, at Kommissionen ved at gøre dette havde udelukket over 75 % af importen af silicium fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode, havde undladt at beregne den individuelle skadestærskel for de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven, havde undladt at beregne en repræsentativ skadestærskel og i realiteten havde anvendt de foreliggende faktiske oplysninger.

               (197)

               Kommissionen havde ikke udelukket importen af silicium under IPP fra Kina eller fra noget andet land i sin analyse i forbindelse med udløbsundersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade, da importen under IPP konkurrerer med EU-erhvervsgrenens salg af silicium.

               (198)

               I forbindelse med den delvise interimsundersøgelse, som var begrænset til en undersøgelse af spørgsmålet om skade, har Kommissionen, som anført i betragtning 187 ovenfor, bestemt skadestærsklen på grundlag af den import, der var pålagt told. Importen af silicium under IPP blev ikke taget i betragtning ved beregningen af skadestærsklen, fordi importen under IPP ikke er overgået til fri omsætning, og den derfor ikke er pålagt antidumpingtold eller konventionel told.

               (199)

               Som anført i betragtning 189 ovenfor udgjorde den import, der var pålagt told, hovedsagelig salg til aluminiumindustrien, og importen under IPP udgjorde hovedsagelig salg til den kemiske industri. Kommissionen analyserede nøje prisforskellene mellem disse importerede varer. Som forklaret i betragtning 192 ovenfor skulle prisforskellen være resultatet af toldbehandlingen, idet der ikke forekom nogen markant prisforskel blandt EU-erhvervsgrenens salgspriser eller salgspriserne på hjemmemarkedet for producenten i referencelandet.

               (200)

               Prisen på siliciumimport under IPP synes at være resultatet af forskellige prispolitikker blandt de kinesiske eksporterende producenter. Dette bekræftes også af påstande vedrørende prisforskelle fremsat af de samme interesserede parter i deres bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. Kommissionen besluttede derfor at fastsætte skadestærsklen på grundlag af en betydelig import af silicium til fri omsætning.

               (201)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod visse interesserede parter, at den højere pris for silicium af kemisk kvalitet ikke skyldtes forskellige prispolitikker blandt de kinesiske eksporterende producenter.

               (202)

               Som forklaret i betragtning 189 ovenfor sammenlignede Kommissionen EU-erhvervsgrenens salg til brugere i aluminiumindustrien med den samlede import fra Kina, som var pålagt told. Salget til aluminiumindustrien blev anvendt på begge sider af sammenligningen. Kun aluminiumkvaliteter, der på den ene side produceres af EU-erhvervsgrenen, og som på den anden side er afgiftsbelagt import, blev benyttet til at fastsætte skadestærsklen. Følgelig er spørgsmålet om, hvorvidt priserne på import under IPP er forbundet med forskellige prispolitikker blandt de kinesiske eksporterende producenter, ikke relevant i en sådan sammenligning.

               (203)

               Som allerede anført i betragtning 196 ovenfor, påstod interesserede parter, at Kommissionen havde undladt at beregne individuelle skadestærskler for de stikprøveudvalgte samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og at beregne en repræsentativ skadestærskel. Denne påstand vedrører den omstændighed, at alle disse producenter solgte den pågældende vare til brugere i Unionen, der forarbejder silicium og derefter eksporterer produkter indeholdende dette silicium til kunder uden for Unionen under IPP.

               (204)

               Som anført i betragtning 188 ovenfor fandt hele eksportsalget til Unionen fra de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter sted under IPP. Det var således kun muligt at beregne skadestærsklen på landsplan ved hjælp af statistiske oplysninger om afgiftsbelagt import fra Eurostat. Efter Kommissionens opfattelse var det ikke praktisk muligt at simulere priserne på silicium importeret fra Kina af hver enkelt af de producenter, der indgik i stikprøven, ved salg til kemiske brugere i Unionen, hvis denne import blev bragt i fri omsætning. Kommissionen fandt i øvrigt, at en sådan simulering ville føre til resultater, der var mindre pålidelige end dem, der var baseret på faktiske salgspriser på silicium solgt til aluminiumindustrien. Kommissionen fandt det ikke praktisk muligt at fastslå, hvilken indvirkning det ville have på priserne at fjerne importen under IPP fra de særlige markedsvilkår under IPP, bortset fra en simpel tilføjelse af konventionel told og antidumpingtold.

               (205)

               Af disse grunde og på grund af den indbyrdes substituerbarhed, jf. betragtning 192 ovenfor, var det således kun muligt at beregne skadestærsklen på landsplan ved hjælp af statistiske oplysninger om afgiftsbelagt import fra Eurostat. Enhver anden form for beregning ville ikke være praktisk mulig.

               (206)

               De samme interesserede parter havde henvist til tidligere antidumpingundersøgelser, hvor importen under IPP var en del af Kommissionens analyse.

               (207)

               Som understreget i betragtning 196 ovenfor blev importen under IPP medtaget i Kommissionens analyse af udløbsundersøgelsen. Kommissionen noterede sig de henvisninger, som var fremsat af interesserede parter, til tidligere undersøgelser i henhold til artikel 11, stk. 3, men fandt ingen analogi mellem disse sager og den nuværende delvise interimsundersøgelse.

               (208)

               Med hensyn til sagen om calciummetal rejste forordningen af 1999 (11) spørgsmål vedrørende import under IPP, men dette vedrørte inddragelsen af denne import ved beregningen af markedsandele med henblik på vurderingen af skade. I den nuværende sag om silicium har Kommissionen ved fastlæggelsen af markedsandelen i analysen af sandsynligheden for fornyet skade også inddraget importen under IPP fra Kina, Brasilien og Australien.

               (209)

               Med hensyn til sagen om furfuraldehyd, afsluttede forordningen af 2012 (12) interimsundersøgelsen af antidumpingforanstaltningerne, og ophævede foranstaltningerne. Forordningen fastsatte ikke en skadestærskel.

               (210)

               Med hensyn til sagen om glyphosat viste undersøgelsen, at selv om over 90 % af den seneste import med oprindelse i Kina havde fundet sted under IPP, var det nødvendigt at indregne alle salg fra den eneste samarbejdsvillige eksportør (13). Det var faktisk ikke muligt at adskille salg under IPP og andet salg, eftersom kun én importør og ingen brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Kommissionen kunne desuden ikke anvende statistiske oplysninger, da forskellige varetyper (syre med en koncentration på 95 % og salt med en koncentration på 62 %) var opført under samme toldkodeks. Endelig blev den deraf følgende skadestærskel ikke anvendt, da den var højere end dumpingmargenen.

               (211)

               De samme interesserede parter påstod, at beregningen af skadestærsklen er ukorrekt, også som følge af prisforskelle mellem de primære og sekundære anvendelser af silicium af aluminiumkvalitet.

               (212)

               Som forklaret i betragtning 138 ovenfor har Kommissionen på grundlag af detaljerede data om alle siliciumkvaliteter, der er solgt af EU-erhvervsgrenen, ikke fundet nogen mærkbar indvirkning på gennemsnitsprisen af forskelle i kvaliteterne. Eftersom hele eksportsalget fra de fire samarbejdsvillige eksporterende producenter fandt sted under IPP, var det med hensyn til import af silicium fra Kina ikke muligt at opnå den samme detaljerede analyse af silicium solgt til aluminiumbrugere efter kvalitet, baseret på statistiske oplysninger fra Eurostat om afgiftsbelagt import.

               (213)

               Med henblik på at vurdere påstanden med hensyn til primær og sekundær anvendelse af aluminiumkvaliteter ud over den analyse, der er beskrevet i betragtning 139 ovenfor, analyserede Kommissionen data vedrørende en væsentlig del af salget på EU-markedet, hvor der forelå en differentiering af salget med hensyn til primær eller sekundær anvendelse. På grundlag af denne analyse konkluderede Kommissionen, at selv om det antages, at al den afgiftsbelagte import, som hævdet af parterne, udelukkende sælges til sekundære aluminiumbrugere, har dette ikke nogen mærkbar indvirkning på resultatet af beregningen af skadestærsklen.

               (214)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger henviste Euroalliages til oplysninger fra Eurostat, der viste et fald i den gennemsnitlige importpris syv og otte måneder efter undersøgelsesperioden, og hævdede, at Kommissionen ved ikke at tage hensyn til disse reducerede priser havde undladt at vurdere den varige karakter af disse ændringer ved beregningen af skadestærsklen.

               (215)

               I henhold til grundforordningens artikel 6, stk. 1, er resultaterne af en undersøgelse baseret på en undersøgelsesperiode, og oplysninger vedrørende en periode efter undersøgelsesperioden tages normalt ikke i betragtning. Påstanden blev derfor afvist.

               (216)

               Forskelle som følge af sammenligningen i betragtning 189 blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi. Den deraf følgende skadestærskel er 16,8 %.

         7.2.   Endelige antidumpingforanstaltninger

               (217)

               I betragtning af konklusionerne med hensyn til udløbsundersøgelsen konkluderer Kommissionen, at de gældende antidumpingforanstaltninger på importen af silicium med oprindelse i Kina bør opretholdes.

               (218)

               Som følge heraf bør udvidelsen af foranstaltningerne for den pågældende vare med oprindelse i Kina til at omfatte import afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (14), og til at omfatte import afsendt fra Taiwan, uanset om varen er angivet med oprindelse i Taiwan eller ej, ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 311/2013 (15), også opretholdes.

               (219)

               I betragtning af konklusionerne med hensyn til den delvise interimsundersøgelse begrænset til skadesaspektet konkluderer Kommissionen, at niveauet for de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af silicium med oprindelse i Kina bør opretholdes. Der bør indføres antidumpingforanstaltninger på importen af silicium med oprindelse i Kina i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede den skadestærskel, der blev fastsat i betragtning 211, og den dumpingmargen, der tidligere var fastsat ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 467/2010. Toldsatsen bør fastsættes på niveauet for dumpingmargenen eller skadestærskelen, afhængigt af hvad der er lavest.

               (220)

               På grundlag af ovenstående bør antidumpingtoldsatserne, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

                           Virksomhed

                           Dumpingmargen

                           Skadestærskel

                           Endelig antidumpingtold

                           Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

                           16,3 %

                           16,8 %

                           16,3 %

                           Alle andre virksomheder

                           19,0 %

                           16,8 %

                           16,8 %

               (221)

               De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, fremstillet af de nævnte retlige enheder. Importen af den pågældende vare, fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. De bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

               (222)

               En virksomhed kan anmode om, at den individuelle antidumpingtold anvendes, hvis virksomheden ændrer navn eller adresse på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (16). Anmodningen skal indeholde alle de relevante oplysninger for at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told. Hvis virksomhedens ændring af navn eller adresse ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den for virksomheden gældende told, offentliggøres der en meddelelse om ændringen af navn eller adresse i Den Europæiske Unions Tidende.

               (223)

               Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 har ikke afgivet udtalelse —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af silicium, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2804 69 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

               Virksomhed

               Endelig antidumpingtold (%)

               Taric-tillægskode

               Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi

               16,3

               A971

               Alle andre virksomheder

               16,8

               A999

         3.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juli 2016.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT L 131 af 29.5.2010, s. 1.

      (3)  EUT C 371 af 18.10.2014, s. 17.

      (4)  EUT C 174 af 28.5.2015, s. 10.

      (5)  EUT C 287 af 1.9.2015, s. 5.

      (6)  Chemicals Research Unit, www.crugroup.com.

      (7)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemgangen af listen over råstoffer af kritisk betydning for EU og gennemførelsen af råstofinitiativet, 26. maj 2014, COM(2014) 297 final.

      (8)  WT/DS395 — China — Measures Related to Exportation of Various Raw Materials.

      (9)  EUT L 343 af 29.12.2015, s. 1.

      (10)  EFT L 345 af 16.12.1997, s. 1.

      (11)  EFT L 94 af 9.4.1999, s. 1.

      (12)  EUT L 165 af 26.6.2012. s. 4.

      (13)  EUT L 303 af 30.9.2004, s. 1.

      (14)  EUT L 13 af 19.1.2007, s. 1.

      (15)  EUT L 95 af 5.4.2013, s. 1.

      (16)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, kontor CHAR 04/39, 1049 Bruxelles, Belgien.