title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2384 af 17. december 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Brasilien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

text:
               18.12.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 332/63

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/2384
   af 17. december 2015
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Brasilien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   SAGSFORLØB

   1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               Som følge af en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 925/2009 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina (»Kina«).

               (2)

               Foranstaltningerne tog form af en værditold på 13,4 % på importen fra Armenien, 17,6 % på importen fra Brasilien og 30 % på importen fra Kina, med undtagelse af importen fra Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd (6,4 %), Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd (6,4 %), Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd (20,3 %) og Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd (24,2 %).

               (3)

               Kommissionen godtog et tilsagn fra en brasiliansk eksporterende producent ved Kommissionens afgørelse 2009/736/EF (3).

         2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (4)

               Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne over for Brasilien og Kina i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (5)

               Anmodningen blev indgivet af AFM Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Alcomet AD, Eurofoil Luxembourg S.A., Hydro Aluminium Rolled Products GmbH, Impol d.o.o. og Symetal S.A. (»ansøgerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion af visse typer folie af aluminium i Unionen.

               (6)

               Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.

               (7)

               Ansøgerne anmodede ikke om indledningen af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen fra Armenien. Disse foranstaltninger udløb således den 7. oktober 2014 (5).

         3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

               (8)

               Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 4. oktober 2014 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

         4.   Sideløbende antidumpingundersøgelse

               (9)

               Sideløbende offentliggjorde Kommissionen den 8. oktober 2014 en meddelelse om indledning af en antidumpingundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 5 vedrørende importen til Unionen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Rusland (7) (»den sideløbende undersøgelse«).

               (10)

               Som led i denne undersøgelse indførte Kommissionen i juli 2015 ved forordning (EU) 2015/1081 (8) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Rusland. De midlertidige foranstaltninger blev indført for en periode på seks måneder.

               (11)

               Den 17. december 2015 indførte Kommissionen ved forordning (EU) 2015/2385 (9) en endelig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Rusland.

               (12)

               De to sideløbende undersøgelser omfattede den samme (nuværende) undersøgelsesperiode og den samme betragtede periode, jf. betragtning 13.

         5.   Undersøgelse

   5.1.   Nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

               (13)

               Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2013 til den 30. september 2014 (»den nuværende undersøgelsesperiode«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

         5.2.   Parter, som er berørt af undersøgelsen, og stikprøveudtagning

               (14)

               Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Brasilien og Kina, kendte importører, brugere og forhandlere, som den vidste, var berørt af sagen, samt repræsentanterne for de eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.

               (15)

               Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

               (16)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den muligvis ville udtage en stikprøve af de eksporterende producenter i Kina, EU-producenterne og ikke forretningsmæssigt forbundne importører, jf. grundforordningens artikel 17. Det blev ikke påtænkt at udtage stikprøver af de eksporterende producenter i Brasilien.

      Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

               (17)

               Ud af de 12 kendte kinesiske producenter besvarede to stikprøvespørgeskemaet. I betragtning af det relativt begrænsede antal samarbejdsvillige virksomheder var det ikke nødvendigt at anvende stikprøveudtagning.

      Stikprøveudtagning af EU-producenter

               (18)

               I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den foreløbigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgs- og produktionsmængde. Stikprøven bestod af seks EU-producenter og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder, idet den interne struktur i grupperne i begyndelsen var uklar, hvad angår produktion og videresalg af den pågældende vare. EU-producenterne i stikprøven tegnede sig for over 70 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger inden for fristen, og den foreløbige stikprøve blev derfor godkendt. Stikprøven anses for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

               (19)

               I marts 2015 afhændede en af EU-producenterne i stikprøven alle sine aktiviteter, herunder udstyr, tilladelser, forpligtelser vedrørende de ansatte samt virksomhedens gældende kontrakter, til en ny virksomhed. Da denne ændring fandt sted efter undersøgelsesperioden, påvirker den ikke undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 6, stk. 1.

      Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

               (20)

               For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig og i bekræftende fald udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indberette de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen.

               (21)

               14 kendte importører/brugere blev kontaktet ved indledningen af undersøgelsen og blev opfordret til at gøre rede for deres aktiviteter og til at udfylde det stikprøveskema, der var vedlagt indledningsmeddelelsen, hvis det var relevant.

               (22)

               Fem virksomheder besvarede stikprøveskemaet. Fire af dem var omspolere, dvs. industrielle brugere, som importerer den pågældende vare til videre bearbejdning, før den videresælges, og en var en forhandler, der dog ikke importerede den pågældende vare i den betragtede periode. I betragtning af det begrænsede antal virksomheder, der besvarede stikprøveskemaet, var stikprøveudtagning ikke hensigtsmæssig.

               (23)

               To andre brugere gav sig til kende. De fik tilsendt et spørgeskema for brugere.

      Spørgeskemaer og samarbejde

               (24)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser.

               (25)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til de seks EU-producenter i stikprøven og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder, til to brasilianske eksporterende producenter og to kinesiske eksporterende producenter, til en forhandler og til de seks interesserede brugere i Unionen.

               (26)

               Alle EU-producenterne i stikprøven og tre brugere indsendte besvarelser af stikprøveskemaerne.

               (27)

               To kinesiske eksporterende producenter og en brasiliansk eksporterende producent besvarede stikprøveskemaet. Endnu en brasiliansk producent havde oprindeligt meddelt, at den var interesseret i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, men virksomheden besvarede ikke stikprøveskemaet. Der blev derfor sendt en skrivelse til virksomheden, hvoraf det fremgik, at Kommissionen havde til hensigt at anvende grundforordningens artikel 18. Virksomheden svarede, at den ikke havde til hensigt at udfylde stikprøveskemaet, men at virksomhedens synspunkter blev repræsenteret af den brasilianske aluminiumssammenslutning (Associação Brasileira do Aluminió, »ABAL«). Der blev desuden modtaget bemærkninger fra ABAL.

      Kontrolbesøg

               (28)

               Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

                           EU-producenter:

                                       —

                                       Aluminiumfolie Merseburg GmbH, Merseburg, Tyskland

                                       —

                                       Alcomet AD, Schumen, Bulgarien

                                       —

                                       Eurofoil Luxemburg SA, Dudelange, Luxembourg, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed, Eurofoil France SAS, Rugles, Frankrig

                                       —

                                       Hydro Aluminium Slim S.p.a., Cisterna di Latina, Italien

                                       —

                                       Impol d.o.o., Maribor, Slovenien

                                       —

                                       Symetal S.A., Athen, Grækenland

                           Brugere:

                                       —

                                       Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co KG, Minden, Tyskland

                                       —

                                       Sphere Group, Paris, Frankrig

                           Eksporterende producent i Brasilien:

                                       —

                                       Companhia Brasileira de Aluminio (CBA), São Paulo, Brasilien

                           Eksporterende producenter i Kina:

                                       —

                                       Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, Kina, og dens forretningsmæssigt forbundne virksomheder Hangzhou Five Star Aluminium Company, Hangzhou, Kina; Hangzhou Dinsheng Import & Export, Hangzhou, Kina; og Dingsheng Aluminium Industries (Hongkong) Trading Co, Hongkong.

                                       —

                                       Nanshan Light Alloy co. Ltd., Yantai, Kina

                           Producenter i landet med markedsøkonomi:

                                       —

                                       Assan Alüminyum San. ve Tic. A.S, Istanbul, Tyrkiet

                                       —

                                       Panda Aluminium Inc. Co., Ankara, Tyrkiet.

         B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   1.   Den pågældende vare

               (29)

               Den pågældende vare er folie af aluminium af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af en bredde på højst 650 mm og af en vægt på over 10 kg (»jumboruller«) med oprindelse i Brasilien og Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607111910) (»den pågældende vare«). Den pågældende vare kaldes normalt husholdningsfolie af aluminium (»husholdningsfolie«).

               (30)

               Husholdningsfolie fremstilles på grundlag af rent aluminium, som først støbes i tykke strimler (flere mm tykke, dvs. op til 1 000 gange kraftigere end den pågældende vare) og derefter valses i flere omgange til den ønskede tykkelse. Efter valsning afhærdes folien via en termisk proces og rulles til slut op i ruller.

               (31)

               Disse ruller af husholdningsfolie bliver senere rullet om i mindre ruller af forarbejdningsvirksomheder — såkaldte omspolere. Det fremstillede produkt (dvs. forbrugerruller, som ikke er den pågældende vare) anvendes til mange former for kortvarig indpakning, hovedsagelig i husholdninger, cateringbranchen og detailhandelen med fødevarer og blomster.

         2.   Samme vare

               (32)

               Undersøgelsen viste, at den pågældende vare, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien og Kina, varer produceret og solgt på hjemmemarkedet i Tyrkiet, som anvendtes som referenceland, og varer produceret og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.

               (33)

               Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         C.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

               (34)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de eksisterende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra Brasilien og Kina.

         1.   Brasilien

               (35)

               En brasiliansk producent samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Før indførelsen af de oprindelige foranstaltninger havde producenten tegnet sig for 100 % af eksporten af husholdningsfolie fra Brasilien til Unionen.

         1.1.   Ingen eksport i den nuværende undersøgelsesperiode

               (36)

               Der blev ikke eksporteret husholdningsfolie fra Brasilien til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Der er derfor ikke sandsynlighed for fortsat dumping fra Brasilien. Vurderingen blev derfor begrænset til sandsynligheden for fornyet dumping baseret på priserne ved eksport til andre tredjelande.

         1.2.   Sandsynligheden for fornyet dumping

               (37)

               Kommissionen undersøgte, om der var en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne udløber. I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Brasilien, fraværet af dumping fra Brasilien på andre markeder og EU-markedets tiltrækningskraft.

         1.2.1.   Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Brasilien

               (38)

               Den samarbejdsvillige brasilianske producents kapacitetsudnyttelse var på over 90 %, og dens uudnyttede kapacitet var på 3 000 ton pr. år. Dette svarer til 6 % af EU-erhvervsgrenens produktion og 3 % af EU-forbruget. Det blev derfor konkluderet, at der ikke fandtes nogen væsentlig uudnyttet kapacitet, som kunne dirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne over for Brasilien fik lov at udløbe.

               (39)

               De to andre kendte brasilianske producenter samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og deres uudnyttede kapacitet kunne derfor ikke bekræftes. Ifølge en undersøgelse, som ansøgerne havde fremlagt, blev de to andre producenters kombinerede kapacitet for folie af aluminium anslået til 58 000 ton for alle typer folie af aluminium, hvilket svarer til den samlede kapacitet hos den samarbejdsvillige brasilianske producent. Det blev konkluderet, at det var usandsynligt, at disse to producenter kunne have en væsentlig uudnyttet kapacitet, som kunne dirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne over for Brasilien fik lov at udløbe; de eksporterede ikke til Unionen, hverken i den nuværende undersøgelsesperiode eller før indførelsen af de oprindelige foranstaltninger.

         1.2.2.   Ingen dumping fra Brasilien til andre markeder

               (40)

               Den samarbejdsvillige brasilianske producent eksporterede i den nuværende undersøgelsesperiode kun til én kunde i USA. Eksporten udgjorde 68 % af den samlede eksport af husholdningsfolie fra Brasilien til USA i 2013, hvilket gjorde den samarbejdsvillige producent til den største brasilianske eksportør af husholdningsfolie. Denne eksport udgjorde 33 % af den samlede brasilianske eksport af husholdningsfolie i 2013. Der blev ikke konstateret dumping i forbindelse med denne eksport, når eksportprisen blev sammenlignet med den normale værdi i Brasilien. Fraværet af dumping blev fastslået ved hjælp af følgende metode.

         1.2.2.1.   Normal værdi

               (41)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om den brasilianske samarbejdsvillige producents samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til det samlede eksportsalg, dvs. om den samlede mængde af et sådan salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra Brasilien. Det blev på dette grundlag konkluderet, at salget på hjemmemarkedet i Brasilien var repræsentativt.

               (42)

               Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af samme vare kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på det brasilianske hjemmemarked i den nuværende undersøgelsesperiode var rentabel. Det blev konkluderet, at hjemmemarkedssalget fandt sted i normal handel.

               (43)

               Den normale værdi blev således baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af det rentable salg på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode.

         1.2.2.2.   Fastsættelse af eksportprisen

               (44)

               Eksportprisen blev fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales af den første uafhængige kunde.

         1.2.2.3.   Sammenligning

               (45)

               Den normale værdi og eksportprisen for den eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (46)

               På dette grundlag blev der foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber, transport, søtransport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden.

         1.2.2.4.   Dumpingmargen

               (47)

               På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at der ikke forekom dumping i forbindelse med eksporten til USA.

               (48)

               Kommissionen mener derfor, at det er usandsynligt, at de eksporterende producenter fra Brasilien vil sælge den pågældende vare til EU-markedet til dumpingpriser, hvis de gældende foranstaltninger ophæves.

         1.2.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

               (49)

               Priserne på hjemmemarkedet i Brasilien er attraktive, hvilket bekræftes ved, at hovedparten af produktionen sælges på hjemmemarkedet. Hjemmemarkedssalget er rentabelt. Prisniveauet i Brasilien er næsten identisk med priserne på EU-markedet.

               (50)

               Hvis foranstaltningerne udløber, forventes det derfor ikke, at den brasilianske eksport til EU-markedet vil vokse betydeligt ved at underbyde EU-erhvervsgrenens priser.

         1.2.4.   Påstande fra de interesserede parter vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping fra Brasilien

               (51)

               To interesserede parter, ABAL og CBA, påstod, at der ikke var sandsynlighed for fornyet dumping fra Brasilien, baseret på følgende årsager:

                           i)

                           Brasilien eksporterer ikke den pågældende vare til EU-markedet

                           ii)

                           Brasilien er for nylig blevet nettoimportør af aluminium i stedet for nettoeksportør på grund af den stigende efterspørgsel på hjemmemarkedet i Brasilien

                           iii)

                           der er sket en stigning i produktionsomkostningerne som følge af øgede råvare- og elektricitetsomkostninger, hvilket har betydet forringet konkurrenceevne for brasilianske varer

                           iv)

                           ingen massiv eksport fra Brasilien til Unionen af omformningsfolie af aluminium, som er en identisk vare, der ikke er omfattet af antidumpingforanstaltninger

                           v)

                           forretningsmæssigt forbundne virksomheder er allerede etableret i Unionen og står for leveringer til EU-markedet, i stedet for at eksportere fra Brasilien

                           vi)

                           ingen uudnyttet kapacitet samt faldende produktion i Brasilien, hvilket betyder, at det er usandsynligt, at kapaciteten vil blive omdirigeret eller udvidet

                           vii)

                           forskelle i fysiske egenskaber mellem varer solgt på hjemmemarkedet og de eksporterede varer.

               (52)

               Hvad angår den første påstand, blev fraværet af eksport fra Brasilien til Unionen bekræftet som led i undersøgelsen. Kommissionen skønner dog, at fraværet af eksport kan være forårsaget af de gældende antidumpingforanstaltninger. Fraværet af eksport alene er således ikke et tilstrækkeligt bevis til at konkludere, at der ikke er risiko for fornyet dumping.

               (53)

               Vedrørende den anden påstand blev Brasiliens status som nettoimportør af primæraluminium siden 2014 bekræftet som led i undersøgelsen. Stigningen i den hjemlige efterspørgsel i Brasilien blev også bekræftet: Fra 2009 til 2013 steg det hjemlige forbrug af alle aluminiumvarer med 48 %, og forbruget af husholdningsfolie steg med 24 %. De interesserede parter fremlagde imidlertid ingen beviser for, at denne kendsgerning nødvendigvis ville fjerne risikoen for fornyet dumping. Den øgede efterspørgsel på hjemmemarkedet i Brasilien blev ikke desto mindre betragtet som en faktor, der øger hjemmemarkedets tiltrækningskraft i forbindelse med analysen af EU-markedets tiltrækningskraft, jf. ovenfor.

               (54)

               Hvad angår den tredje påstand, bekræftede undersøgelsen de højere priser på hjemmemarkedet, men dette var ikke tilstrækkeligt til at konkludere, at der ikke kunne forekomme fornyet dumping i en situation med højere hjemmemarkedspriser.

               (55)

               I forbindelse med den fjerde påstand fremlagde de interesserede parter ikke bevis for, at adfærden i relation til en vare kunne anvendes til at forudsige adfærden i relation til en anden vare. Påstanden blev derfor afvist.

               (56)

               Hvad angår den femte påstand, bekræftede undersøgelsen, at visse ikke samarbejdsvillige brasilianske producenter havde forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der var etableret i Unionen. Da ingen af disse virksomheder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var det imidlertid ikke muligt at afgøre, om de faktisk producerede den samme vare med henblik på at forsyne EU-markedet. Denne påstand kunne derfor ikke bekræftes.

               (57)

               Hvad angår den sjette påstand bekræftede undersøgelsen, at der ikke findes væsentlig uudnyttet kapacitet. Dette blev konstateret i forbindelse med vurderingen af produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Brasilien, jf. ovenfor.

               (58)

               Hvad angår den syvende påstand, blev der taget behørigt hensyn til forskellene i fysiske egenskaber ved sammenligningen mellem den normale værdi og eksportpriserne, jf. ovenfor.

         1.2.5.   Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping fra Brasilien

               (59)

               Undersøgelsen viste, at der kun findes begrænset uudnyttet kapacitet i Brasilien, som kunne dirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne over for Brasilien fik lov at udløbe. Der blev ikke konstateret dumpingpraksis på andre markeder. Det skønnes, at EU-markedet kun i begrænset omfang er attraktivt for de brasilianske producenter i betragtning af det brasilianske hjemmemarkeds tiltrækningskraft og de næsten identiske prisniveauer.

               (60)

               Ud fra ovenstående konkluderedes det, at det er usandsynligt, at der vil forekomme fornyet dumping fra Brasilien, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

               (61)

               Proceduren bør derfor afsluttes for så vidt angår importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien.

         2.   Kina

               (62)

               To kinesiske producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. De havde oprindeligt anført en eksport på 4 264 ton til Unionen, hvilket ifølge Eurostat ville have svaret til 250 %-350 % af den samlede kinesiske import til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. I løbet af undersøgelsen blev eksportmængden fastsat til mellem 900 og 1 100 ton for den første producent, svarende til mellem 53 % og 90 % af den samlede eksport fra Kina til Unionen. Hovedparten af denne eksport foregik under ordningen for aktiv forædling og var derfor ikke pålagt antidumpingtold eller anden form for told. Det blev konstateret, at den anden producent ikke havde eksporteret den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

         2.1.   Valg af referenceland og beregning af den normale værdi

               (63)

               I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til sit forslag om at anvende Tyrkiet som tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Tyrkiet blev anvendt som referenceland i den oprindelige undersøgelse.

               (64)

               En interesseret part udtrykte forbehold i forbindelse med forslaget om Tyrkiet og foreslog Sydafrika som et alternativt referenceland med den påstand, at Sydafrika ville være mere egnet, idet de tyrkiske producenters omkostningsstruktur er anderledes end den kinesiske omkostningsstruktur, og idet Tyrkiet i juli 2014 indførte en antidumpingtold på 22 % over for importen fra Kina af alle typer folie af aluminium.

               (65)

               Ud over de forslag, der er fremsat af de berørte parter, søgte Kommissionen selv at finde et passende referenceland. Den udpegede Indien, Japan, Sydkorea, De Forenede Arabiske Emirater, USA og Taiwan som andre potentielle referencelande på grund af deres store produktionsmængder af folie af aluminium. Det blev dog konstateret, at Japan, USA og Taiwan producerede tyndere husholdningsfolie, men ikke den pågældende vare.

               (66)

               Kommissionen søgte samarbejde fra kendte producenter i Indien, Sydafrika, Sydkorea, De Forenede Arabiske Emirater og Tyrkiet. Kun to eksporterende producenter i Tyrkiet besvarede henvendelsen. Der blev ikke modtaget svar fra producenterne i de andre potentielle referencelande.

               (67)

               Det blev konstateret, at Tyrkiet er en stor producent af folie af aluminium med et åbent marked uden handelsfordrejning for så vidt angår priserne på råvarer eller energi. Det blev konstateret, at produktionsprocesserne i Tyrkiet og Kina er meget ens. Tyrkiet blev valgt som referenceland for at fastsætte den normale værdi for Kina, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og der blev gennemført kontrolbesøg hos de to samarbejdsvillige virksomheder.

               (68)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, blev det først undersøgt, om de tyrkiske samarbejdsvillige producenters samlede salg på hjemmemarkedet af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt i forhold til det samlede eksportsalg til Unionen, dvs. om den samlede mængde af et sådan salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det blev på dette grundlag konkluderet, at salget på hjemmemarkedet i referencelandet var repræsentativt.

               (69)

               Det blev også undersøgt, om salget af samme vare på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastlægge, hvor stor en andel af salget på hjemmemarkedet til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode var rentabel. Den ene producents hjemmemarkedssalg fandt sted i normal handel, hvorimod den anden producents rentabilitet af salget ikke kunne fastslås, da der manglede detaljerede omkostningsdata.

               (70)

               Den normale værdi for den anden producent kunne ikke beregnes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, da der manglede detaljerede omkostningsdata.

               (71)

               Den normale værdi blev derfor baseret på den første producents faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af det rentable salg på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (72)

               En kinesisk producent påstod, at den normale værdi ikke med rette kan beregnes på grundlag af kun én tyrkisk producents hjemmemarkedssalg. Desuden understregede den kinesiske producent, at den tyrkiske producents virksomhedsdata var fortrolige, hvilket gjorde det umuligt at vurdere eller begrunde den deraf følgende dumpingmargen.

               (73)

               Brugen af data fra en enkelt referencelandsproducent er i tråd med EU-Domstolens praksis, i følge hvilken disse priser kan anvendes, hvis de fremkommer som resultat af en reel konkurrence på hjemmemarkedet. Som anført i betragtning 68 og 69 er der adskillige indenlandske tyrkiske producenter, og Tyrkiet importerer desuden folie af aluminium. Kommissionen finder derfor, at priserne på det tyrkiske marked fremkommer som resultat af reel konkurrence, og at intet tyder på, at man ikke kan anvende en enkelt producents priser til at fastsætte den normale værdi. Hvad angår virksomhedens data, beskytter Kommissionen de fortrolige data, som parterne indsender, og kan derfor ikke fremlægge kommercielt følsomme oplysninger vedrørende den tyrkiske producent for den kinesiske producent. Påstandene fra nævnte kinesiske producent afvises derfor.

         2.2.   Fastsættelse af eksportprisen

               (74)

               Eksportprisen blev fastlagt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales af den første uafhængige kunde.

               (75)

               En kinesisk producent påpegede, at virksomhedens momsrefusion var blevet fejlagtigt beregnet. Beregningen blev derfor ændret, og Kommissionen fremlagde på ny de reviderede konklusioner vedrørende den pågældende producent.

         2.3.   Sammenligning

               (76)

               Den normale værdi og eksportprisen for den samarbejdsvillige eksporterende producent blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (77)

               På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport, søtransport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden.

               (78)

               En kinesisk producent påstod, at den normale importtold på 7,5 % i Tyrkiet presser hjemmemarkedspriserne tilsvarende i vejret, og at der burde justeres for at sikre en rimelig sammenligning. Den kinesiske producent påstod desuden, at en justering for emballeringsomkostninger ikke var berettiget, idet emballeringsomkostningerne gælder alle producenter, uanset hvor de er etableret.

               (79)

               Kommissionen bemærker, at Kina også har indført en importtold på folie af aluminium. Der synes derfor ikke at forekomme nogen fordrejning af sammenligningen, som skyldes en lignende importtold i Tyrkiet. Selv hvis der blev justeret for importold, ville dette ikke ændre den kendsgerning, at de kinesiske eksportører foretager væsentlig dumping på EU-markedet. Hvad angår emballeringsomkostningerne, blev der foretaget en justering af både de kinesiske eksportpriser og de tyrkiske hjemmemarkedspriser for at udligne eventuelle forskellige i emballeringen. Justeringen for emballeringsomkostninger kan således ikke forårsage en fordrejning af sammenligningen. Påstandene må derfor afvises.

         2.4.   Dumpingmargen

               (80)

               Som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev den normale værdi, beregnet som et vejet gennemsnit for hver type af samme vare i referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for hver tilsvarende type af den pågældende vare.

               (81)

               På dette grundlag er den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, udtrykt i procent af varens cif-pris (omkostninger, forsikring og fragt), Unionens grænse, ufortoldet, følgende:

                           Virksomhed

                           Dumpingmargen

                           Zhenjiang Dingsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Zhenjiang, Kina

                           28,1 %

         2.5.   Sandsynlighed for fortsat dumping fra Kina

               (82)

               Ud over konstateringen af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Følgende yderligere indikatorer blev analyseret: produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, dumping fra Kina på andre markeder og EU-markedets tiltrækningskraft.

         2.5.1.   Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina

               (83)

               De to samarbejdsvillige kinesiske producenters kapacitetsudnyttelse var på 85 % og 90 %. Den uudnyttede kapacitet var på 50 000 ton for disse to producenter. Dette svarer til EU-erhvervsgrenens samlede produktion og over 50 % af EU-forbruget. Desuden var en af de samarbejdsvillige virksomheder i færd med at etablere en supplerende folievalsningskapacitet på 40 000 ton. Det blev derfor konkluderet, at der fandtes væsentlig uudnyttet kapacitet, som i et vist omfang kunne dirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne over for Kina fik lov at udløbe.

               (84)

               De andre kendte kinesiske producenter samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen, og deres uudnyttede kapacitet kunne derfor ikke bekræftes. I en undersøgelse, som blev fremlagt af ansøgerne, vurderedes den samlede kapacitet for folie af aluminium hos de andre ikke samarbejdsvillige kinesiske producenter til at være ca. 10 gange den samlede kapacitet hos de to samarbejdsvillige producenter. I undersøgelsen vurderes den samlede kinesiske produktionskapacitet for alle typer folie af aluminium til at være 450 000 ton større end det samlede forbrug i Kina. I undersøgelsen forudsiges det, at den kinesiske produktionskapacitet fortsat vil stige fra 2,5 mio. ton i 2014 til 2,8 mio. ton i 2018, og at væksten i det kinesiske forbrug fra 2,1 mio. ton til 2,4 mio. ton i samme periode sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelig til at absorbere den stigende kapacitet. Det konkluderes derfor, at der sandsynligvis findes væsentlig uudnyttet kapacitet hos de ikke samarbejdsvillige producenter, som i et vist omfang kunne dirigeres til EU-markedet, hvis foranstaltningerne over for Kina fik lov at udløbe.

               (85)

               En kinesisk producent, som dog ikke anfægtede konklusionerne vedrørende de uudnyttede kapacitetsmængder, påstod, at det var urealistisk at antage, at hele den uudnyttede kapacitet ville blive dirigeret til EU-markedet.

               (86)

               Kommissionen vurderer, at den uudnyttede kapacitet i et vist omfang kunne blive dirigeret til EU-markedet, jf. betragtning 84 og 97. Betragtning 83 blev ændret i overensstemmelse hermed.

         2.5.2.   Dumping fra Kina til andre markeder

               (87)

               Det blev konstateret, at en af de samarbejdsvillige kinesiske producenters (hvis vigtigste eksportmarkeder er De Forenede Arabiske Emirater, Saudi-Arabien, USA, Egypten og Indien) eksportpriser til andre markeder i den nuværende undersøgelsesperiode lå under den normale værdi, som blev fastlagt i betragtning 63-71, og således var dumpede. Den anden kinesiske producents eksportpriser til andre markeder kunne ikke indhentes.

               (88)

               Da der forekommer dumping på andre markeder, konkluderede Kommissionen, at den kinesiske eksporterende producent sælger den pågældende vare til tredjelande til dumpingpriser. Kommissionen mener derfor, at det er sandsynligt, at de eksporterende producenter fra Kina også vil sælge den pågældende vare til EU-markedet til dumpingpriser, hvis de nuværende foranstaltninger ophæves.

               (89)

               En kinesisk producent påstod, at konklusionen om dumping i forbindelse med eksporten til andre markeder er irrelevant, da denne undersøgelse er begrænset til EU-markedet og ikke vedrører verdensmarkedet. Den kinesiske producent mente, at prissammenligninger mellem markeder er uhensigtsmæssige, idet prisstrukturen kan være anderledes i andre dele af verden. Desuden burde EU-eksporten til de samme markeder også indgå i sammenligningen, som i så fald kunne føre til en konklusion om, at priserne på EU-markedet er for høje.

               (90)

               Som det fremgår af betragtning 82, tog Kommissionen hensyn til flere indikatorer i forbindelse med vurderingen af sandsynligheden for dumping på EU-markedet. Kommissionen mener, at eksportører, der bevisligt har dumpet på andre markeder, har større sandsynlighed for også at foretage dumping på EU-markedet i forhold til eksportører, der ikke har foretaget dumping på andre markeder. Der er således tale om en relevant indikator for at fastslå sandsynligheden for fortsat dumping. Påstanden afvises derfor.

               (91)

               Påstanden vedrørende EU-producenternes eksportadfærd er behandlet i betragtning 171.

         2.5.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

               (92)

               Undersøgelsen viste, jf. betragtning 114, at importen fra Kina, som foregik under den normale importordning i den nuværende undersøgelsesperiode, uden antidumpingtold ville have underbudt EU-erhvervsgrenens priser med 12,2 % i gennemsnit. Desuden blev det konstateret, at importen fra Kina under ordningen for aktiv forædling og derfor ikke pålagt antidumpingtold eller anden told, hvilket udgjorde ca. 75 % af importen fra Kina, underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 18 %. De kinesiske priser er også lavere end eksportpriserne fra alle andre lande til Unionen. Disse prisforskelle viser tydeligt EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske eksportørers evne til at konkurrere på prisen, hvis foranstaltningerne ophæves.

               (93)

               Hvis foranstaltningerne ophæves, kan det således med rimelighed forventes, at en væsentlig del af den nuværende kinesiske eksport vil blive omdirigeret til Unionen.

               (94)

               Det skal erindres, at det før indførelsen af de oprindelige foranstaltninger i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev konkluderet, at den kinesiske markedsandel på EU-markedet var på 30,72 %. Hvis foranstaltningerne udløber, forventes det derfor, at den kinesiske eksport, der i øjeblikket tegner sig for 2 % af EU-markedet, vil vokse betydeligt og generobre de tabte markedsandele i EU.

               (95)

               En kinesisk producent påstod, at det lille underbud indgik i en normal prisfastsættelsesmekanisme, når udenlandske producenter konkurrerer med indenlandske producenter. Et underbud på 12,2 % kan ikke betragtes som urimeligt og vil ikke kunne være årsagen til EU-producenternes vanskeligheder.

               (96)

               En konklusion om underbud fører ikke nødvendigvis til en konklusion om urimelig adfærd fra eksportørens side. I denne sag indikerede den fastlagte underbudsmargen dog det sandsynlige prisniveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, og Kinas kapacitet til at genvinde markedsandele på EU-markedet på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Desuden blev det konstateret, at importen sandsynligvis ville foregå til dumpingpriser. Således var påstanden om, at et prisunderbud på 12,2 % ikke var urimeligt i denne kontekst, irrelevant og afvistes derfor.

         2.5.4.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping fra Kina

               (97)

               Undersøgelsen viste, at importen fra Kina fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser med betydelige dumpingmargener. Undersøgelsen viste også, at den uudnyttede kapacitet til produktion af den pågældende vare i Kina er væsentlig i forhold til EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne uudnyttede kapacitet vil sandsynligvis i et vist omfang blive dirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne over for Kina får lov at udløbe.

               (98)

               Desuden foregik eksporten fra Kina til tredjelande til dumpingpriser. Prisadfærden for den kinesiske eksport på tredjelandes markeder viser, at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

               (99)

               Desuden viser EU-markedets prismæssige tiltrækningskraft, at der er en risiko for, at den kinesiske eksport vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

               (100)

               Ud fra ovenstående er der en sandsynlighed for, at dumpingimporten fra Kina af den pågældende vare vil stige væsentligt, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe.

         D.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

               (101)

               Samme vare blev fremstillet af 12 kendte EU-producenter i den nuværende undersøgelsesperiode. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

               (102)

               Den samlede EU-produktion i den nuværende undersøgelsesperiode blev skønnet til at være ca. 47 349 ton. Kommissionen beregnede tallet på grundlag af Eurostats statistikker, de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter og de anslåede data, som ansøgerne har indsendt, vedrørende de EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven. Som anført i betragtning 18 tegnede de EU-producenter, der blev udtaget til stikprøven, sig for 70 % af den samlede EU-produktion af samme vare.

         E.   SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET

   1.   Indledende bemærkninger

               (103)

               Ansøgerne fremlagde data om produktion, produktionskapacitet, salgsmængde, beskæftigelse og eksportmængde for hele EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode. Dataene blev vurderet og indgivet på basis af et maksimums- og minimumsinterval og opdelt i to kategorier: EU-producenter udtaget til stikprøven og EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven. For de EU-producenter, der indgik i stikprøven, anvendte Kommissionen de faktiske, verificerede data, som disse virksomheder havde angivet i deres besvarelser af spørgeskemaet. For de EU-producenter, der ikke indgik i stikprøven, anvendtes de tal, som ansøgerne fremlagde. De interesserede parter fik mulighed for at kommentere disse skøn. Der blev imidlertid ikke indsendt nogen bemærkninger.

         2.   EU-forbruget

               (104)

               De tal vedrørende EU-forbruget, som blev fastlagt og offentliggjort i den sideløbende undersøgelse, er blevet anvendt i denne undersøgelse. De blev fastlagt på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede anslåede salg på EU-markedet og den samlede importmængde, baseret på Eurostats tal og, om nødvendigt, korrigeret med de verificerede oplysninger, som den eksporterende producent i den sideløbende undersøgelse vedrørende importen fra Rusland havde indsendt, og spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven.

               (105)

               Da der kun er én eksporterende producent i Rusland, var det af fortrolighedshensyn nødvendigt, at alle tal, der vedrørte denne eksportør, blev angivet i intervalform. For at forhindre at importmængden fra Rusland kunne beregnes pr. deduktion, var det også nødvendigt at anvende intervaller for forbruget og importmængderne fra andre tredjelande.

               (106)

               På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

                  Tabel 1

                  EU-forbruget af husholdningsfolie (i ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           EU-forbruget

                           [71 300-82 625]

                           [74 152-92 540]

                           [84 847-108 239]

                           [83 421-105 760]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [104-112]

                              [119-131]

                              [117-128]

                              Kilde: Tal offentliggjort i forbindelse med den sideløbende undersøgelse baseret på data fra Eurostat, spørgeskemabesvarelser og oplysninger indsendt af ansøgerne.

               (107)

               EU-forbruget steg mellem 2011 og 2013, men faldt igen mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set steg forbruget med mellem 17 % og 28 % i den betragtede periode. Stigningen i forbruget mellem 2011 og den nuværende undersøgelsesperiode skyldtes primært øget import fra Rusland og andre tredjelande, da EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet kun steg svagt (se betragtning 134).

         3.   Mængde, priser og markedsandel for importen fra Kina

               (108)

               Da undersøgelsen fastslog, at der ikke er sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping fra Brasilien (jf. betragtning 60), er analysen af mængde, priser og markedsandel begrænset til importen fra Kina. Kommissionen fastlagde mængden og priserne for importen fra Kina på grundlag af oplysninger fra Eurostat.

         a)   Mængde og markedsandel for importen fra Kina

               (109)

               Importen til Unionen fra Kina udviklede sig således:

                  Tabel 2

                  Mængde og markedsandel for importen fra Kina

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                              Kina

                           Importmængde under den normale importordning (ton)

                           [2 000-2 300]

                           [200-400]

                           [150-350]

                           [300-400]

                           Importmængde under ordningen for aktiv forædling (ton)

                           [800-1 000]

                           [700-1 000]

                           [950-1 300]

                           [900-1 300]

                           Samlet importmængde (alle ordninger) (ton)

                           [2 843-3 205]

                           [967-1 378]

                           [1 137-1 603]

                           [1 222-1 699]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [34-43]

                              [40-50]

                              [43-53]

                           Markedsandel

                           4 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                              Kilde: Eurostat.

               (110)

               Importmængden fra Kina faldt med mellem 47 % og 57 %, og der var et tilsvarende fald i markedsandelen fra 4 % til 2 %, dvs. en nedgang på 2 procentpoint, i den betragtede periode. Både mængder og markedsandel for importen fra Kina holdt sig på et lavt niveau i hele den betragtede periode.

         b)   Importpriser og prisunderbud

               (111)

               Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for dumpingimporten.

                  Tabel 3

                  Gennemsnitspriserne på dumpingimporten

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                              Kina

                           Gennemsnitspris (EUR/ton)

                           2 251

                           2 417

                           2 306

                           2 131

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              107

                              102

                              95

                              Kilde: Eurostat.

               (112)

               Gennemsnitspriserne for importen fra Kina faldt i den betragtede periode fra 2 251 EUR/ton til 2 131 EUR/ton, altså et faldt på ca. 5 %. Priserne på importen fra Kina var i gennemsnit lavere end EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og priserne på importen fra andre tredjelande i hele den betragtede periode.

               (113)

               I den nuværende undersøgelsesperiode foregik ca. 75 % af importen fra Kina, som tegner sig for en markedsandel på mere end 1 %, under ordningen for aktiv forædling og var altså ikke pålagt antidumpingtold eller anden form for told. Det blev konstateret, at den underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 18 %. For så vidt angår den samarbejdsvillige eksporterende producent, som tegnede sig for ca. 53 %-90 % af importen fra Kina i den nuværende undersøgelsesperiode og foretog 98 % af sin eksport under ordningen for aktiv forædling, blev der fastlagt en underbudsmargen på mellem 15 % og 18 %.

               (114)

               De resterende 25 % af importen fra Kina foregik under den normale importordning. Når man tilføjer toldafgift og antidumpingtold til de kinesiske cif-priser, var de beregnede priser på importen fra Kina i gennemsnit højere end EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet, og der fremkom således et negativt underbud (– 12,5 %). Når importpriserne vurderes uden antidumpingtold, er der et underbud på 12,2 %.

               (115)

               Men når importen fra Kina vurderes uden hensyntagen til importordningen, og når den gældende toldafgift og antidumpingtold føjes til cif-priserne for importen under den normale ordning, konstateres der et underbud af EU-erhvervsgrenens salgspriser på 10,2 % i gennemsnit i hele den nuværende undersøgelsesperiode.

               (116)

               En kinesisk producent påstod, at den konstaterede underbudsmargen på 18 % for importen fra Kina under ordningen for aktiv forædling var ukorrekt, da EU-producenterne inkluderede en »indbygget normal told på 7,5 %«, som de indenlandske brugere ikke kunne undgå, hvis de anvendte husholdningsfolie fremstillet i Unionen i varer til eksport til tredjelande. Den interesserede part begrundede dog ikke sin påstand og uddybede navnlig ikke begrebet »indbygget normal told«. Under alle omstændigheder erindres det, jf. betragtning 113, at import under ordningen for aktiv forædling ikke er pålagt told. Det ville derfor ikke være berettiget at foretage justeringer for told, som ikke er pålagt. Det skal også bemærkes, at Kommissionen behørigt justerede for told i forbindelse med fastlæggelsen af underbudsmargenen for import under den normale importordning i betragtning 114 og for hele importen fra Kina uden hensyntagen til importordningen i betragtning 115. Påstanden blev derfor afvist.

               (117)

               Den samme kinesiske producent påstod, at det var nødvendigt at trække toldsatsen fra underbudsmargenerne på 12,2 % og 10,2 %, som blev fastslået i hhv. betragtning 114 og 115. Det skal dog præciseres, at Kommissionen med henblik på at fastslå disse margener allerede tog højde for den gældende told for import under den normale ordning. Påstanden blev derfor afvist.

         4.   Import fra andre tredjelande

      Tabel 4

      Import fra andre tredjelande (alle importordninger)

               Land

               2011

               2012

               2013

               Nuværende undersøgelsesperiode

               Brasilien

               Mængde (i ton)

               0

               0

               0

               0

               Rusland

               Mængde (i ton)

               [19 532-26 078]

               [23 243-34 422]

               [27 345-39 116]

               [26 368-37 812]

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  [119-132]

                  [140-150]

                  [135-145]

               Markedsandel

               29 %

               34 %

               34 %

               34 %

               Gennemsnitspris (EUR/ton)

               [2 145-2 650]

               [2 038-2 624]

               [1 952-2 571]

               [1 973-2 597]

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  [95-99]

                  [91-97]

                  [92-98]

               Tyrkiet

               Mængde (i ton)

               [5 120-6 100]

               [8 090-10 553]

               [11 213-14 213]

               [11 520-14 579]

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  [158-173]

                  219-233

                  225-239

               Markedsandel

               7 %

               11 %

               13 %

               13 %

               Gennemsnitspris (EUR/ton)

               2 950

               2 743

               2 710

               2 571

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  93

                  92

                  87

               Andre tredjelande (undtagen Kina)

               Mængde (i ton)

               [3 100-3 750]

               [279-750]

               [1 891-3 000]

               [3 162-4 313]

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  [9-20]

                  [61-80]

                  [102-115]

               Markedsandel

               4 %

               1 %

               2 %

               4 %

               Gennemsnitspris (EUR/ton)

               2 878

               2 830

               2 687

               2 406

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  98

                  93

                  84

               I alt

               Mængde (i ton)

               [29 000-35 000]

               [33 000-43 000]

               [41 000-54 000]

               [42 000-56 000]

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  [113-125]

                  [142-155]

                  [145-160]

               Markedsandel

               41 %

               46 %

               50 %

               51 %

               Gennemsnitspris (EUR/ton)

               2 538

               2 453

               2 401

               2 367

                  Indeks (2011 = 100)

                  100

                  97

                  95

                  93

                  Kilde: Eurostat-data vedrørende Rusland, som blev fastlagt og offentliggjort i den sideløbende undersøgelse.

               (118)

               I den betragtede periode steg importen fra andre tredjelande til Unionen med mellem 45 % og 60 %, hvilket er en hurtigere stigning end stigningen i EU-forbruget. Markedsandelen for andre tredjelande steg således fra 41 % til 51 % i denne periode.

               (119)

               Der var ingen import fra Brasilien i den betragtede periode. Importmængden fra Rusland steg med mellem 40 % og 50 % fra 2011 og frem til 2013 med et lille fald i den nuværende undersøgelsesperiode. Den tilsvarende markedsandel steg fra 29 % i 2011 til 34 % i 2012, hvorefter den var konstant indtil udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode. I den betragtede periode steg importen fra Tyrkiet med mellem 125 % og 139 %, og dette lands markedsandel steg fra ca. 7 % til 13 %. Priserne på importen fra Tyrkiet faldt med 13 % i den betragtede periode, men lå over prisniveauet for importen fra andre tredjelande, herunder Rusland og Kina, og var på samme niveau som EU-erhvervsgrenens priser i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (120)

               Samlet set steg importen fra andre tredjelande, undtagen Kina, Rusland og Tyrkiet, med mellem 2 % og 15 %. I takt med at EU-forbruget steg, faldt deres samlede markedsandel imidlertid fra 4 % i 2011 til ca. 2 % i 2013, hvorefter den igen steg til 4 % ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode; deres priser var desuden lavere end EU-erhvervsgrenens priser undtagen i 2012.

               (121)

               Priserne på importen fra andre tredjelande var højere end priserne på importen fra Kina i hele den betragtede periode.

               (122)

               En kinesisk producent påstod, at Kommissionens analyse af importen fra andre tredjelande i betragtning 118-121 burde have omfattet hele markedet for folie og ikke kun være fokuseret på den pågældende vare, idet EU-producenternes beslutninger vedrørende andre typer af folie angiveligt påvirker deres produktion af den pågældende vare. Denne påstand blev ikke dokumenteret. Under alle omstændigheder viste undersøgelsen, jf. betragtning 185, at den største EU-producent af husholdningsfolie i stikprøven udelukkende producerede husholdningsfolie, og at EU-producenter, der producerer både husholdningsfolie og en anden type folie, nemlig omformningsfolie af aluminium (»omformningsfolie«), kun vanskeligt kunne skifte fra produktion af en vare til den anden, da det for begge varers vedkommende er nødvendigt at producere visse mængder for at maksimere effektiviteten. Som nævnt i betragtning 185 viste undersøgelsen ydermere, at de stikprøveudvalgte EU-producenters andel af produktionen af hhv. den ene og den anden type folie i den betragtede periode var stabil. Påstanden blev derfor afvist.

               (123)

               En kinesisk producent bemærkede, at EU-producenternes produktionskapacitet repræsenterede mindre end 50 % af EU-forbruget, og at brugerne derfor var nødt til at importere husholdningsfolie fra eksporterende producenter i tredjelande. På dette grundlag påstod den kinesiske producent, at de eksporterende producenter konkurrerede med hinanden og ikke med EU-producenterne, når de leverer til brugere, der ikke forsynes af EU-producenterne. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. For det første er påstanden om, at EU-producenternes produktionskapacitet repræsenterede mindre end 50 % af EU-forbruget ukorrekt. Som det fremgår af betragtning 106 og 129, repræsenterede EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet mellem 58 % og 74 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode og var over 55 % i hele den betragtede periode. Desuden fastslog undersøgelsen, jf. tabel 5, at EU-erhvervsgrenen havde uudnyttet kapacitet i hele den betragtede periode, som kunne have været anvendt til at forsyne EU-markedet, hvis der ikke havde været konkurrence fra dumpingimporten. Desuden konkurrerede importen fra tredjelande også med samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, da EU-producenternes eksisterende kunder var i stand til at skifte til leverandører fra tredjelande. Påstanden blev derfor afvist.

         5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   5.1.   Generelle bemærkninger

               (124)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.

               (125)

               Som nævnt i betragtning 18 blev der anvendt stikprøveudtagning til at konstatere den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

               (126)

               Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Som forklaret i betragtning 103 vurderede Kommissionen de makroøkonomiske indikatorer for hele EU-erhvervsgrenen på grundlag af oplysninger fra ansøgerne, som blev behørigt verificeret for virksomhederne i stikprøven. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer, alene for de stikprøveudvalgte virksomheder, ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

               (127)

               De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenens størrelse.

               (128)

               De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.

         5.2.   Makroøkonomiske indikatorer

   5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (129)

               Den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 5

                  EU-erhvervsgrenens samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Produktionsmængde (i ton)

                           44 316

                           46 165

                           48 796

                           47 349

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              104

                              110

                              107

                           Produktionskapacitet (ton)

                           54 777

                           54 485

                           59 186

                           61 496

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              99

                              108

                              112

                           Kapacitetsudnyttelse

                           81 %

                           85 %

                           82 %

                           77 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              105

                              102

                              95

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra ansøgerne.

               (130)

               Produktionen svingede i den betragtede periode. Den steg mellem 2011 og 2013, men faldt mellem 2013 og den nuværende undersøgelsesperiode. Samlet set faldt produktionsmængden med 7 % i den betragtede periode.

               (131)

               Produktionskapaciteten steg med 12 % i den betragtede periode.

               (132)

               Da produktionskapaciteten steg mere end produktionsmængden, faldt kapacitetsudnyttelsen med 5 % i den betragtede periode.

               (133)

               En kinesisk producent påstod, at kapaciteten i en aluminiumsfoliefabrik ikke burde udtrykkes i ton, da de samme maskiner producerer forskellige mængder folie i en bestemt periode afhængigt af foliens tykkelse og bredde. Som svar på denne påstand anfægtes det ikke, at kapaciteten i en fabrik udtrykt i ton kan være påvirket af tykkelsen og bredden af den fremstillede folie. Importen af den pågældende vare og visse skadesfaktorer såsom forbrug, salgsmængde og produktion blev imidlertid fastlagt og anført i ton som måleenhed. For at sikre sammenhæng i skadesanalysen anvendes den samme måleenhed i sammenligningsøjemed. Desuden viste undersøgelsen ingen ændringer i EU-erhvervsgrenens varesammensætning, der kunne gøre brugen af ton som måleenhed ugyldig. Det skal også bemærkes, at den pågældende interesserede part ikke fremlagde kvantitative oplysninger, der kunne bevise, at en anden måleenhed ville have ændret analysen af denne skadesfaktor. Påstanden blev derfor afvist.

         5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

               (134)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Salgsmængde (i ton)

                           [41 007-45 870]

                           [41 007-49 081]

                           [42 647-52 292]

                           [41 827-50 457]

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              [100-107]

                              [104-114]

                              [102-110]

                           Markedsandel

                           55 %

                           53 %

                           49 %

                           47 %

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser, data fra Eurostat og oplysninger fra ansøgerne.

               (135)

               Salgsmængden af husholdningsfolie steg svagt i løbet af den betragtede periode. Salgsmængden steg mest fra 2011 til 2013, nemlig med mellem 4 % og 14 %. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt salgsmængden, mens den samlet set steg med mellem 2 % og 10 % i den betragtede periode. Imidlertid medførte stigningen i salgsmængden, når man tager den samtidige stigning i forbruget og i importen i betragtning, et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 55 % i 2011 til 47 % i den nuværende undersøgelsesperiode, dvs. en nedgang på 8 procentpoint i den betragtede periode.

         5.2.3.   Vækst

               (136)

               Mens EU-forbruget steg med mellem 17 % og 28 % i den betragtede periode, voksede EU-erhvervsgrenens salgsmængde med mellem 2 % 10 %, hvilket svarer til et tab af markedsandele på 8 procentpoint.

         5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

               (137)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Antal ansatte

                           769

                           787

                           758

                           781

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              102

                              99

                              102

                           Produktivitet (i ton/ansat)

                           58

                           59

                           64

                           61

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              102

                              112

                              105

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og oplysninger fra ansøgerne.

               (138)

               Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen svingede i den betragtede periode og steg samlet med 2 %.

               (139)

               Mellem 2011 og 2013 steg produktiviteten som følge af en større stigning i produktionen end i beskæftigelsen. Fra 2013 til den nuværende undersøgelsesperiode faldt produktiviteten med 7 %, men forblev højere end i begyndelsen af den betragtede periode i 2011.

         5.2.5.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (140)

               Dumpingmargenen for importen fra Kina var på 28,1 % i den nuværende undersøgelsesperiode (jf. betragtning 81), men dens virkning på EU-erhvervsgrenens situation var begrænset som følge af de gældende antidumpingforanstaltninger, der bidrog til at reducere mængden af dumpingimport.

               (141)

               Mængden af dumpingimport fra Rusland steg imidlertid væsentlig i den betragtede periode, jf. den sideløbende undersøgelse. Denne import forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. EU-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til at genrejse sig til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger.

         5.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

   5.3.1.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (142)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 8

                  Salgspriser og -omkostninger

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)

                           2 932

                           2 714

                           2 705

                           2 597

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              93

                              92

                              89

                           Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton)

                           2 995

                           2 794

                           2 699

                           2 651

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              93

                              90

                              89

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (143)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt konstant og samlet set med 11 % i den betragtede periode.

               (144)

               På trods af dette fald lå produktionsomkostningerne pr. enhed over de gennemsnitlige salgspriser for EU-erhvervsgrenen, og EU-erhvervsgrenen kunne ikke få dækket sine produktionsomkostninger via salgsprisen undtagen i 2013. I den sideløbende undersøgelse blev det fastslået, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at hæve salgsprisen på grund af prispresset fra dumpingimporten fra Rusland.

         5.3.2.   Arbejdskraftomkostninger

               (145)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Arbejdskraftomkostninger

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

                           21 692

                           22 207

                           20 603

                           20 594

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              102

                              95

                              95

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (146)

               Mellem 2011 og den nuværende undersøgelsesperiode faldt de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 5 %. Arbejdskraftomkostningerne steg først med 2 % mellem 2011 og 2012, hvorefter de faldt mellem 2012 og 2013 og derefter lå stabilt i den nuværende undersøgelsesperiode.

         5.3.3.   Lagerbeholdninger

               (147)

               EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 10

                  Lagerbeholdninger

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Slutlagre

                           1 931

                           1 999

                           2 133

                           2 085

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              104

                              110

                              108

                           Slutlagre som andel af produktionen

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                           5 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (148)

               Lagerbeholdninger kan ikke betragtes som en relevant skadesindikator i denne sektor, fordi produktionen og salget hovedsagelig er baseret på bestillinger, og producenterne derfor har tendens til at have begrænsede varelagre. Derfor er tendenserne for lagerbeholdningerne kun angivet til orientering.

               (149)

               Slutlagrene voksede samlet med 8 % i den betragtede periode. Mens lagerbeholdningerne steg fra 2011 til 2013 med 10 %, faldt de svagt fra 2013 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode. Slutlagrene i procent af produktionen forblev stabile i hele den betragtede periode.

         5.3.4.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (150)

               EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 11

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2011

                           2012

                           2013

                           Nuværende undersøgelsesperiode

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen)

                           – 2,2 %

                           – 2,9 %

                           0,2 %

                           – 2,1 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              65

                              209

                              104

                           Likviditet (EUR)

                           1 505 960

                           2 909 820

                           3 365 140

                           1 962 349

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              193

                              223

                              130

                           Investeringer (EUR)

                           3 271 904

                           5 404 990

                           4 288 862

                           4 816 442

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              165

                              131

                              147

                           Investeringsafkast

                           – 4 %

                           – 5 %

                           0 %

                           – 3 %

                              Indeks (2011 = 100)

                              100

                              60

                              209

                              108

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (151)

               Kommissionen fastsatte rentabiliteten for EU-producenterne i stikprøven til nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenens forretning tabsgivende, med undtagelse af 2013, hvor den havde en fortjeneste, der lå lige over break-even. Rentabiliteten faldt mellem 2011 og 2012, steg i 2013, men faldt så igen i den nuværende undersøgelsesperiode, hvor den nåede op på omtrent samme niveau som i 2011. Samlet set steg rentabiliteten i den betragtede periode med 4 %, hvilket svarer til en stigning på 0,1 procentpoint og ikke gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at opnå en fortjeneste i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne udvikling skyldtes, jf. konklusionerne i den sideløbende undersøgelse, hovedsagelig prispresset fra importen fra Rusland til Unionen til dumpingpriser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser og ikke gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at forhøje sine salgspriser, så de dækkede produktionsomkostningerne.

               (152)

               Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Likviditeten var svingende i den betragtede periode, men med en stigende tendens. Samlet forøgedes nettolikviditeten med 30 % i den betragtede periode. Det bør imidlertid bemærkes, at likviditeten i absolutte tal forblev på et lavt niveau i forhold til den samlede omsætning af det pågældende produkt.

               (153)

               Investeringerne steg med 47 % i den betragtede periode. Investeringerne steg med 65 % fra 2011 til 2012, faldt i 2013 og steg igen i den nuværende undersøgelsesperiode. Der var hovedsagelig tale om nødvendige investeringer i nye maskiner, og de holdt sig på et relativt lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode set i forhold til den samlede omsætning.

               (154)

               Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Som det var tilfældet med de øvrige finansielle indikatorer, var investeringsafkastet af produktion og salg af samme vare negativt fra 2011, undtagen i 2013 hvor det lå på 0 %, hvilket afspejler tendensen i rentabiliteten. Samlet set steg investeringsafkastet svagt med 8 % i den betragtede periode.

               (155)

               Hvad angår evnen til at rejse kapital, viste det sig, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forringede evne til at generere likviditet til samme vare svækkede deres finansielle situation, da de interne midler blev reduceret. Undersøgelsen viste, at evnen til at rejse kapital samlet set blev forringet i den betragtede periode.

         6.   Konklusion vedrørende skade

               (156)

               Mange af de vigtigste skadesindikatorer viste en negativ tendens. Med hensyn til rentabilitet var EU-erhvervsgrenen tabsgivende i næsten hele den betragtede periode, undtagen i 2013, hvor rentabiliteten nåede et niveau, der kun var lige over break-even; i den nuværende undersøgelsesperiode havde EU-erhvervsgrenen en negativ fortjeneste på – 2,1 %. Salgspriserne faldt med 11 % i den betragtede periode. Enhedsomkostningerne, der også faldt med 11 %, var højere end de gennemsnitlige salgspriser i hele den betragtede periode, undtagen i 2013. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 8 procentpoint, nemlig fra 55 % i 2011 til 47 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (157)

               Nogle af skadesindikatorerne udviklede sig positivt i den betragtede periode. Produktionsmængden steg med 7 %, og produktionskapaciteten med 12 %. Disse stigninger svarede imidlertid ikke til stigningen i forbruget, som var meget højere, nemlig på mellem 17 % og 28 %. Salgsmængden steg med 2 % og 10 %. Da markedet samtidig var præget af stigende forbrug, førte det øgede salg ikke til en stigning i markedsandele, men derimod til et tab af markedsandele på 8 procentpoint. Investeringerne steg med 47 %. De gik til nye maskiner og forblev på et forholdsvis lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Likviditeten steg ligeledes — med 30 % — i den betragtede periode, men forblev også på et lavt niveau. De positive tendenser udelukker derfor ikke, at der forekom skade.

               (158)

               Den samarbejdsvillige brasilianske producent og den brasilianske aluminiumsammenslutning hævdede, at ifølge analysen af ansøgernes offentligt tilgængelige finansielle dokumenter ville der ikke være nogen væsentlig skade. Dette modsiges af resultaterne af undersøgelsen, som er baseret på faktiske, verificerede data fra EU-erhvervsgrenen vedrørende husholdningsfolie. Da nogle af EU-producenterne ikke udelukkende fremstillede husholdningsfolie, kan de offentligt tilgængelige finansielle dokumenter ikke vise den faktiske situation for EU-erhvervsgrenen for husholdningsfolie. Derfor bør konklusioner om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, ikke være baseret på de offentligt tilgængelige finansielle dokumenter, men derimod på de mere detaljerede og verificerede oplysninger, der fremgår af undersøgelsen. Påstanden blev derfor afvist.

               (159)

               De samme interesserede parter påstod, at de statistikker og erklæringer, som European Aluminium Foil Association (»EAFA«) offentliggjorde, viste, at EU-erhvervsgrenen ikke led skade i den betragtede periode inklusive den nuværende undersøgelsesperiode. Det blev dog konstateret, at de anvendte statistikker og erklæringer enten vedrørte hele aluminiumsfoliesektoren eller en kategori med »tyndere mål«, som omfatter husholdningsfolie, men også andre typer folie som f.eks. omformningsfolie og folie til fleksibel emballage. På dette grundlag kunne der ikke drages en entydig konklusion vedrørende den pågældende vare, og påstanden blev derfor afvist.

               (160)

               En kinesisk producent påstod, at udviklingen i enhedsomkostningerne, jf. betragtning 156, ikke stemte overens med udviklingen i aluminiumsprisen på London Metal Exchange (»LME-prisen«). Som svar på denne påstand skal det bemærkes, at den pris, som EU-producenterne betalte aluminiumsmelterier eller forhandlere, svarer til LME-prisen og et tillæg, der er kendt som »metalafgift«. En vurdering af EU-producenternes enhedsomkostninger, som kun er baseret på LME-prisen, må derfor betragtes som ufuldstændig. Påstanden blev derfor afvist.

               (161)

               Den samme interesserede part påstod, at afstemningen mellem udviklingen i enhedsomkostningerne og udviklingen i aluminiumsprisen ville være umulig, selv hvis der blev taget højde for metalafgiften. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. Desuden viste undersøgelsen, at LME-prisen i den betragtede periode faldt med mere end 20 %, hvorimod metalafgiften mere end fordobledes i den betragtede periode. Ser man på aluminiumsprisen som summen af LME-prisen og metalafgiften, faldt den af EU-producenterne betalte pris med ca. 11 % i den betragtede periode. Dette fald er i tråd med — og endda identisk med — faldet i enhedsomkostningerne i den samme periode, jf. betragtning 156. Påstanden blev derfor afvist.

               (162)

               En kinesisk producent henviste til betragtning 156 og påstod, at mulige årsager til skaden var lavprisimporten, de angiveligt høje produktionsomkostninger, manglende interesse for husholdningsfolie, da priserne på andre kategorier af folie i Unionen var højere, og manglende interesse for EU-markedet, da priserne på husholdningsfolie var højere på eksportmarkederne. Hvad angår de højere produktionsomkostninger, omtalte den kinesiske producent den høje metalafgift og den kendsgerning, at EU-erhvervsgrenen bruger en blanding af to produktionsmetoder, nemlig varmvalsning og kontinuerlig støbning, hvorimod det ville være mere omkostningseffektivt kun at benytte kontinuerlig støbning.

               (163)

               Som svar på disse påstande skal det bemærkes, at det af betragtning 156 og 157 kan konkluderes, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade. Hvad angår påstandene vedrørende produktionsomkostningerne, skal det vedrørende metalafgiftens rolle som potentiel skadesfaktor først bemærkes, at den sideløbende undersøgelse fastslog, at EU-erhvervsgrenen og den russiske eksporterende producent havde sammenlignelige omkostninger i forbindelse med indkøb af råvarer til fremstilling af husholdningsfolie, da markedspriserne på disse råvarer i både Rusland og på EU-markedet er direkte knyttet til London Metal Exchange. Det kan således konkluderes, at metalafgiftens niveau ikke var en skadesfaktor i den nuværende undersøgelsesperiode. Hvad angår produktionsmetodernes potentielle rolle, viste undersøgelsen, at kontinuerlig støbning blev anvendt til at producere henved to tredjedele af EU-erhvervsgrenens produktion af husholdningsfolie i den nuværende undersøgelsesperiode. Eventuelle forskelle i omkostningseffektivitet ville således blive afbødet, idet producenterne i Unionen overvejende anvender kontinuerlig støbning som produktionsmetode. Det forklares desuden i betragtning 185, at der ikke er tegn på, at EU-erhvervsgrenen skulle have mistet interessen for husholdningsfolie. Undersøgelsen har heller ikke vist tegn på, at EU-producenterne skulle foretrække eksportmarkeder for husholdningsfolie frem for EU-markedet. Det fremgik nemlig af undersøgelsen, at EU-producenterne kun eksporterede 1 182 ton husholdningsfolie til tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode, hvilket repræsenterer mindre end 3 % af EU-producenternes hjemmemarkedssalg i samme periode. Disse påstande blev derfor afvist.

               (164)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen blev påført væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         F.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

   1.   Indledende bemærkninger

               (165)

               Da det konkluderedes, at der ikke er sandsynlighed for fornyet dumping fra Brasilien, er analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade begrænset til importen fra Kina.

               (166)

               For at kunne bestemme sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, hvis foranstaltningerne over for Kina får lov at udløbe, blev importen fra Kinas potentielle indvirkning på EU-markedet og EU-erhvervsgrenen analyseret i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (167)

               I den nuværende undersøgelsesperiode led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. betragtning 124-164. I hele den betragtede periode var import fra Kina kun til stede på EU-markedet i begrænsede mængder, mens importmængden fra Rusland og Ruslands markedsandel forøgedes i den samme periode. I den sideløbende undersøgelse blev det konkluderet, at importen fra Rusland var dumpet og forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, hvorimod importen fra Kina i betragtning af den beskedne mængde og det lave prisniveau kun i begrænset omfang bidrog til EU-erhvervsgrenens skade uden at bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Rusland og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Samtidig har undersøgelsen vist, jf. betragtning 80-100, at importen fra Kina skete til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode, og at der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.

         2.   Uudnyttet kapacitet, EU-markedets handelsstrømme og tiltrækningskraft og Kinas prispolitik

               (168)

               Den omfattende uudnyttede kapacitet i Kina, som ikke fuldt ud kan absorberes af det hjemlige forbrug i Kina og andre eksportmarkeder end EU-markedet, den fortsatte dumping i den nuværende undersøgelsesperiode med væsentlige dumpingmargener og de kinesiske eksportørers dumpingpraksis på tredjelandsmarkeder, som er nærmere beskrevet i betragtning 82-100, er en tydelig indikation af, at der er stor sandsynlighed for, at mængderne af kinesisk dumpingimport vil stige betydeligt, hvis de gældende foranstaltninger for lov at udløbe.

               (169)

               Hvis de gældende foranstaltninger ophæves, vil priserne på importen fra Kina med al sandsynlighed underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet. Undersøgelsen viste nemlig, at importen fra Kina, som foregik i den normale importordning i den nuværende undersøgelsesperiode, uden antidumpingtold ville have underbudt EU-erhvervsgrenens priser med 12,2 % i gennemsnit (10).

               (170)

               Som nævnt i betragtning 92-94 er EU-markedet attraktivt for importen fra Kina, idet priserne på EU-markedet overordnet set var på linje med priserne på andre eksportmarkeder. Desuden indførte Tyrkiet i juli 2014 antidumpingforanstaltninger over for Kina på en række husholdningsfolier af aluminium, herunder den pågældende vare. Det er derfor sandsynligt, at en del af den produktion, der tidligere eksporteredes til Tyrkiet, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne over for Kina ophæves. Det kan således konkluderes, at ophævelse af foranstaltningerne med al sandsynlighed vil betyde en omfattende stigning i dumpingimporten fra Kina med et betydeligt underbud af EU-erhvervsgrenens priser, hvilket vil påføre EU-erhvervsgrenen yderligere skade.

               (171)

               Den samarbejdsvillige brasilianske producent og den brasilianske aluminiumsammenslutning påstod, at det på grundlag af statistikker fra EAFA kunne fastslås, at EU-producenterne af folie af aluminium øgede deres eksport til tredjelandsmarkeder, hvilket dokumenterede, at disse tredjelandsmarkeder var mere attraktive end EU-markedet. Vedrørende denne påstand blev det konstateret, at de statistikker, som disse parter anvendte, enten vedrørte hele aluminiumsfoliesektoren eller en kategori med »tyndere mål«, som omfatter husholdningsfolie, men også andre typer folie som f.eks. omformningsfolie og folie til fleksibel emballage. På dette grundlag kan der ikke drages en entydig konklusion vedrørende den pågældende vare alene. Desuden fastslog undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens eksportmængder af den pågældende vare til tredjelandsmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode kun udgjorde 1 182 ton, hvilket repræsenterer mindre end 3 % af deres hjemmemarkedssalg i den nuværende undersøgelsesperiode. Påstandene i den forbindelse blev derfor afvist.

         3.   Konklusion

               (172)

               Ud fra undersøgelsens resultater konkluderes det således, at ophævelsen af foranstaltningerne over for Kina med al sandsynlighed vil betyde en omfattende stigning i den kinesiske dumpingimport med et betydeligt underbud af EU-erhvervsgrenens priser, hvilket vil påføre EU-erhvervsgrenen yderligere skade.

         G.   UNIONENS INTERESSER

   1.   Indledende bemærkning

               (173)

               I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, forhandlernes, importørernes og brugernes interesser.

         2.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (174)

               Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode. Som nævnt i betragtning 167 skyldes den væsentlige skade hovedsagelig dumpingimporten fra Rusland, hvorimod importen fra Kina kun i begrænset omfang bidrog til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade. Det blev desuden konstateret, at der var sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne over for Kina får lov at udløbe.

               (175)

               Hvis foranstaltningerne over for Kina ophæves, er det sandsynligt, at importen fra Kina vil blive genoptaget i betydelige mængder på EU-markedet til dumpingpriser, der også i væsentlig grad vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser og udøve et større pristryk end den russiske dumpingimport i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen ville derfor være nødt til at matche de lave prisniveauer, hvilket vil medføre større tab.

         3.   Brugernes interesser

               (176)

               Brugerne i Unionen er omspolere, hvis aktiviteter består i at forhandle emballeringsmateriale (folie af aluminium, men også papir og plastik) efter omspoling af husholdningsfolie i små ruller (»forbrugerruller«) og ompakning af denne til industrikunder og detailsalgsvirksomheder. Seks virksomheder gav sig til kende og modtog et spørgeskema. Tre af disse virksomheder samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen ved at indsende spørgeskemabesvarelser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos to af de samarbejdsvillige virksomheder.

               (177)

               Det fremgik af undersøgelsen, at husholdningsfolie er omspolernes vigtigste råmateriale, idet det tegnede sig for ca. 80 % af deres samlede produktionsomkostninger.

               (178)

               I den nuværende undersøgelsesperiode importerede ingen af de tre samarbejdsvillige brugere fra Kina. Deres vigtigste forsyningskilder var EU-erhvervsgrenen, Rusland og Tyrkiet.

               (179)

               De tre samarbejdsvillige virksomheder er omspolere, der leverer mange forskellige emballageprodukter, og deres aktiviteter vedrørende husholdningsfolie udgjorde således fra mindre end en sjettedel til højst en tredjedel af deres samlede aktiviteter.

               (180)

               Alle de samarbejdsvillige brugere angav, at de var rentable i undersøgelsesperioden. Vedrørende deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare blev det konstateret, at to af de samarbejdsvillige brugere var rentable, hvorimod der ikke kunne drages nogen konklusioner for den tredje, da fordelingen af deres salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ikke var klar.

               (181)

               Ud fra ovenstående konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Kina ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning på brugernes situation.

         4.   Importørernes og forhandlernes interesser

               (182)

               Ingen virksomheder, der er involveret i forhandling eller videresalg af husholdningsfolie med oprindelse i Kina i den betragtede periode, gav sig til kende efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Undersøgelsen viste da også, at EU-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter primært solgte husholdningsfolie direkte til brugerne. På baggrund af dette er der intet, der tyder på, at indførelse af foranstaltninger ville få negative følger for importører/forhandlere.

         5.   Forsyningskilder

               (183)

               Visse interesserede parter påstod, at EU-erhvervsgrenen har utilstrækkelig kapacitet til at dække hele forbruget i Unionen. Parterne påstod derfor, at hvis foranstaltningerne opretholdes over for Brasilien og Kina, og hvis der samtidig indføres endelige foranstaltninger over for Rusland, vil Unionen opleve en forsyningsmangel, hvilket vil medføre en prisstigning på husholdningsfolie. Omspolerne vil derfor også være nødt til at øge deres priser på forbrugerruller på bekostning af forbrugerne.

               (184)

               Som svar på denne påstand viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen har overskydende kapacitet og er i stand til at øge produktionen og salget af husholdningsfolie i Unionen. Der findes desuden alternative forsyningskilder såsom Tyrkiet, Armenien og Sydafrika. Endelig skal det også bemærkes, at målet med antidumpingforanstaltningerne er at skabe lige vilkår i Unionen og ikke at udelukke importen fra Kina og Rusland fra EU-markedet, og at denne import med et rimeligt prisniveau stadig vil kunne markedsføres i Unionen.

         6.   Andre påstande

               (185)

               En interesseret part påstod, at EU-erhvervsgrenen havde mistet interessen for husholdningsfolie, og at den derfor var nødt til at importere husholdningsfolie. Undersøgelsen viste imidlertid, at den største EU-producent i stikprøven udelukkende producerede husholdningsfolie. Det blev konstateret, at andre EU-producenter i stikprøven anvendte deres produktionsanlæg til at fremstille en blanding af husholdningsfolie og omformningsfolie af aluminium (»omformningsfolie«), som er en anderledes vare med andre anvendelsesformål end husholdningsfolie. Disse andre EU-producenter havde et forholdsvis stabilt forhold mellem salget og produktionen af husholdningsfolie og omformningsfolie i den betragtede periode. Undersøgelsen bekræftede således ikke påstanden om, at EU-erhvervsgrenen mistede interessen for husholdningsfolie, og påstanden blev afvist.

         7.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (186)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af husholdningsfolie med oprindelse i Kina.

         H.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

               (187)

               Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger over for Kina opretholdes, og at de gældende foranstaltninger over for Brasilien ophæves. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

               (188)

               Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordning (EF) nr. 925/2009, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Til gengæld får foranstaltningerne vedrørende importen med oprindelse i Brasilien lov til at udløbe.

               (189)

               En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (11). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, som gør det muligt at dokumentere, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, som finder anvendelse på den. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               (190)

               Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af folie af aluminium af en tykkelse på mindst 0,008 mm og højst 0,018 mm, uden underlag, kun valset, i ruller af en bredde på højst 650 mm og af en vægt på over 10 kg, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7607 11 19 (Taric-kode 7607111910) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 beskrevne vare fremstillet af følgende virksomheder:

               Land

               Virksomhed

               Antidumpingtold

               Taric-tillægskode

               Kina

               Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd og Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

               6,4 %

               A944

               Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

               20,3 %

               A945

               Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

               24,2 %

               A946

               Alle andre virksomheder

               30,0 %

               A999

         3.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   4.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig faktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) folie af aluminium, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og hovedsæde) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
   5.   Antidumpingproceduren vedrørende importen af den i artikel 1, stk. 1, nævnte vare, med oprindelse i Brasilien, afsluttes hermed.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2015.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Rådets forordning (EF) nr. 925/2009 af 24. september 2009 om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Armenien, Brasilien og Folkerepublikken Kina (EUT L 262 af 6.10.2009, s. 1).

      (3)  Kommissionens afgørelse 2009/736/EF af 5. oktober 2009 om godtagelse af et tilsagn, der er afgivet i forbindelse med antidumpingproceduren vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i bl.a. Brasilien (EUT L 262 af 6.10.2009, s. 50).

      (4)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 49 af 21.2.2014, s. 7).

      (5)  Meddelelse om udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 350 af 4.10.2014, s. 22).

      (6)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Brasilien og Folkerepublikken Kina (EUT C 350 af 4.10.2014, s. 11).

      (7)  Meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Rusland (EUT C 354 af 8.10.2014, s. 14).

      (8)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1081 af 3. juli 2015 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Rusland (EUT L 175 af 4.7.2015, s. 14).

      (9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2385 af 17. december 2015 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse typer folie af aluminium med oprindelse i Den Russiske Føderation (se side 91 i denne EUT).

      (10)  Med henblik på beregningen af underbuddet på 12,2 % blev der taget højde for, at toldsatsen var på 4 % i de første tre måneder af den nuværende undersøgelsesperiode og efterfølgende steg til 7,5 %. Hvis man havde anvendt den nugældende toldsats på 7,5 % for hele perioden, ville man have opnået en ubetydelig indvirkning, idet underbuddet kun ville falde med 0,5 %.

      (11)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgien.