title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/297 af 20. februar 2019 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

text:
                  21.2.2019

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 50/5

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/297
         af 20. februar 2019
         om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina som følge af en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
         ud fra følgende betragtninger:
         1.   SAGSFORLØB

         1.1.   Gældende foranstaltninger

                     (1)

                     Som følge af en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1338/2006 (2) en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) (i det følgende benævnt »vaskeskind«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). Foranstaltningen havde form af en værditold på 58,9 %.

                     (2)

                     Efter en udløbsundersøgelse (»den tidligere udløbsundersøgelse«) besluttede Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 (3) at opretholde den gældende antidumpingtold.

               1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

                     (3)

                     Som følge af offentliggørelsen af en meddelelse om forestående udløb af de gældende antidumpingforanstaltninger (4) modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af de gældende foranstaltninger, jf. artikel 11, stk. 2, i grundforordningen.

                     (4)

                     Anmodningen blev indgivet af UK Leather Federation (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af vaskeskind, og var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fortsat skade for EU-erhvervsgrenen.

               1.3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

                     (5)

                     Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 6. december 2017 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               1.4.   Interesserede parter

                     (6)

                     Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, kendte EU-producenter, eksporterende producenter i det pågældende land, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for det pågældende land om indledningen af udløbsundersøgelsen. Der er ikke andre kendte EU-producenter af vaskeskind end dem, ansøgeren repræsenterer.

               1.5.   Stikprøveudtagning

                     (7)

                     I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den muligvis ville udtage en stikprøve af ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og kinesiske eksporterende producenter, jf. grundforordningens artikel 17.

                     (8)

                     Da de eneste to eksisterende EU-producenter tegnede sig for 100 % af EU-produktionen, var der ingen planer om at udtage en stikprøve af EU-producenter.

               1.5.1.   Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

                     (9)

                     For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører opfordret til at deltage i undersøgelsen. Parterne blev anmodet om at give sig til kende ved at give Kommissionen de oplysninger, der anmodes om i bilag II til indledningsmeddelelsen.

                     (10)

                     To ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende. Disse to virksomheder har imidlertid ikke importeret den pågældende vare siden den foregående udløbsundersøgelse, altså siden 2012.

               1.5.2.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

                     (11)

                     For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen kendte eksportører eller producenter i Kina om at indsende de oplysninger, som der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede endvidere Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksportører eller producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. Repræsentationen besvarede ikke anmodningen. Kommissionen kontaktede derfor kun de eksporterende producenter, som ansøgeren havde identificeret i anmodningen om indledning af udløbsundersøgelsen.

                     (12)

                     Der var imidlertid ingen eksporterende producenter i Kina, der afgav de ønskede oplysninger eller samarbejdede i forbindelse med stikprøven.

               1.6.   Spørgeskemaer og kontrolbesøg

                     (13)

                     Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og fortsat eller fornyet skade, og med henblik på at fastslå Unionens interesser.

                     (14)

                     Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to EU-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren. Begge EU-producenter indsendte besvarelser af spørgeskemaet.

                     (15)

                     Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

                           EU-producenter

                                 —

                                 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Det Forenede Kongerige

                                 —

                                 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane (MESI), Torino, Italien.

               1.7.   Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode

                     (16)

                     Den nuværende undersøgelse af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2016 til den 30. september 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2014 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

               2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

                     (17)

                     Den pågældende vare er semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90 (»den pågældende vare«). Varen anvendes hovedsageligt til rengøring og polering.

                     (18)

                     Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, bekræftede undersøgelsen, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, stadig har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål og således er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

               3.   DUMPING

                     (19)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fortsat eller fornyet dumping fra de kinesiske eksporterende producenters side.

                     (20)

                     Da ingen eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen (se betragtning 12), undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, især statistiske data fra Eurostat og den kinesiske eksportdatabase, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige oplysninger såsom den kinesiske producent Henan Prospers officielle websted (6) og oplysninger indhentet fra ansøgeren i forbindelse med den nuværende undersøgelse.

               3.1.   Dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

         3.1.1.   Normal værdi

                     (21)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi ved import fra Kina normalt på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller prisen ved salg fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvis dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

               Den normale værdi i den oprindelige undersøgelse og tidligere udløbsundersøgelse

                     (22)

                     I den oprindelige undersøgelse anvendte Kommissionen Amerikas Forenede Stater (»USA«) som referenceland og fastlagde den normale værdi på grundlag af priserne for en samarbejdsvillig producent af vaskeskind i USA.

                     (23)

                     Sidan da har den eneste producent af vaskeskind i USA indstillet sin produktion. I den tidligere udløbsundersøgelse fastsatte Kommissionen derfor den normale værdi på grundlag af den gennemsnitlige pris for importen fra Indien til Unionen (Indien var den største importør til Unionen på det pågældende tidspunkt).

               Den normale værdi for den nuværende undersøgelse

                     (24)

                     I meddelelsen om indledning af den nuværende udløbsundersøgelse meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at benytte priserne i Unionen med henblik på at fastsætte grundlaget for den normale værdi. Kommissionen meddelte ligeledes de interesserede parter, at der kunne findes andre producenter af vaskeskind i lande med markedsøkonomi såsom Indien, Nigeria, Tyrkiet og New Zealand. Disse lande kunne derfor betragtes som tredjelande med markedsøkonomi (»referencelande«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev imidlertid ikke fremsat nogen bemærkninger.

                     (25)

                     Kommissionen kontaktede først repræsentationerne for disse potentielle referencelande for at anmode om deres hjælp til at udpege producenter i deres respektive lande, som kunne blive opfordret til at samarbejde som referencelandsproducenter. Herefter fremsendte Kommissionen en anmodning om samarbejde til alle kendte producenter af vaskeskind i disse lande, nemlig til syv kendte producenter og til to kendte producentsammenslutninger i Indien, til den eneste kendte producent i New Zealand og til den eneste kendte producent i Tyrkiet.

                     (26)

                     Kun en af producenterne af vaskeskind i Indien erklærede sig i første omgang villig til at samarbejde. Efterfølgende undlod producenten imidlertid at udfylde Kommissionens spørgeskema og indstillede samarbejdet. Således samarbejdede ingen af de kontaktede referencelandsproducenter af vaskeskind i sidste ende i forbindelse med undersøgelsen.

                     (27)

                     I mangel af samarbejde fra en producent i et land med markedsøkonomi besluttede Kommissionen at fastsætte den normale værdi på grundlag af samme metode som i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. på grundlag af priserne hos den største importør af vaskeskind ved import til Unionen.

                     (28)

                     På grundlag af de statistiske data (7) havde Nigeria den største importmængde til Unionen i NUP. Den normale værdi blev således fastsat på grundlag af gennemsnitsprisen for den nigerianske import til Unionen.

               3.1.2.   Eksportpris

                     (29)

                     Da ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen (se betragtning 12), vurderede Kommissionen sandsynligheden for fortsat dumping på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de gennemsnitlige statistiske priser på importen fra Kina til Unionen (8).

               3.1.3.   Dumping

                     (30)

                     Kommissionen sammenlignede den normale værdi baseret på den metode, der er beskrevet under punkt 3.1.1, med eksportprisen, som blev fastsat i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i punkt 3.1.2. Denne dumpingberegning resulterede i en dumpingmargen på 118 %.

               3.1.4.   Konklusion om dumping i den nuværende undersøgelsesperiode

                     (31)

                     De kinesiske eksporterende producenter fortsatte i den nuværende undersøgelsesperiode med at eksportere vaskeskind til Unionen til dumpingpriser, dog i mindre mængder end i den oprindelige undersøgelse.

               3.2.   Analyse af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping

                     (32)

                     Kommissionen analyserede desuden, hvorvidt der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. I den forbindelse undersøgte Kommissionen den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, kinesiske eksportørers adfærd på andre markeder, situationen på hjemmemarkedet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft.

                     (33)

                     Da ingen af de kendte eksporterende producenter af vaskeskind samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte resultaterne i betragtning 34-44 vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseres på andre kilder, dvs. Eurostat-data, data fra den kinesiske eksportdatabase, oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse, offentligt tilgængelige oplysninger såsom på den kinesiske producent Henan Prospers officielle websted og oplysninger indhentet fra ansøgeren i forbindelse med den nuværende undersøgelse.

               3.2.1.   Produktionskapacitet

                     (34)

                     I mangel af samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter blev Kommissionens oplysninger om produktion og uudnyttet kapacitet baseret på de oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, og offentligt tilgængelige oplysninger.

                     (35)

                     Ifølge disse oplysninger er der en betydelig kapacitet til produktion af vaskeskind i Kina.

                     (36)

                     For det første er verdens største fabrikant af fåreskind, nemlig Henan Prosper, beliggende i Kina. Selv om Henan Prosper forarbejder forskellige dyreskind (herunder skind, der ikke er omfattet af varedækningen), har virksomheden en produktionskapacitet på 30 000 skind om dagen. Ifølge Henan Prospers hjemmeside svarer denne kapacitet til den årlige forarbejdningskapacitet på 7 millioner skind (ca. 47,3 mio. kvadratfod) (9). Virksomheden har en medarbejderstab på 3 600 personer og et garveri specifikt til vaskeskind (10). Selv om der ikke foreligger nøjagtige oplysninger om den andel, som produktionen (og kapaciteten) af vaskeskind udgør af den samlede produktion, var EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet for vaskeskind til sammenligning mellem 7 og 10 mio. kvadratfod i den nuværende undersøgelsesperiode (11).

                     (37)

                     For det andet fremgår det af oplysningerne fra ansøgeren, at der findes flere andre producenter af vaskeskind i Kina. Kommissionen råder ikke over oplysninger om disse producenters produktionskapacitet. Henan Prospers årlige kapacitet på 7 mio. skind alene overstiger imidlertid det samlede EU-forbrug i NUP (jf. tabel 1 i betragtning 53).

                     (38)

                     Kommissionen konkluderede derfor, at de kinesiske producenter af vaskeskind rådede over tilstrækkelig produktionskapacitet, som kunne anvendes til produktion af vaskeskind til eksport til Unionen, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder.

               3.2.2.   De kinesiske eksportørers adfærd på tredjelandes markeder

                     (39)

                     I den nuværende undersøgelsesperiode eksporterede de kinesiske producenter betydelige mængder vaskeskind til andre tredjelande end Unionen, navnlig til Malaysia, Bangladesh, Singapore, Vietnam, Japan og USA. Den samlede eksportmængde af vaskeskind var ifølge den kinesiske eksportdatabase på 5,1 mio. kvadratfod i NUP.

                     (40)

                     Kommissionen sammenlignede den gennemsnitlige pris for vaskeskind ved eksport til de vigtigste eksportmarkeder i den nuværende undersøgelsesperiode med den gennemsnitlige pris ved eksport til EU-markedet. Sammenligningen blev foretaget på grundlag af oplysningerne fra den kinesiske eksportdatabase (12).

                     (41)

                     Priserne i den kinesiske eksportdatabase viste betydelige forskelle i priserne pr. kg ved eksport til forskellige lande i NUP. Det fremgik desuden, at 72,8 % af eksporten fra Kina til tredjelande fandt sted til en lavere pris end eksporten af den samme vare til Unionen, hvor der var blevet konstateret dumping. Derfor blev eksporten af vaskeskind fra Kina til tredjelande foretaget til endnu lavere priser end til Unionen.

               3.2.3.   EU-markedets tiltrækningskraft

                     (42)

                     Før indførelsen af foranstaltninger var Unionen et traditionelt eksportmarked for Kina. I undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse (april 2004-marts 2005) var importen af vaskeskind fra Kina til Unionen nået op på 6,6 mio. kvadratfod, mere end 28 gange det nuværende niveau af eksporten til Unionen.

                     (43)

                     I NUP var den gennemsnitlige pris på EU-markedet (0,99 EUR/kvadratfod) højere end den gennemsnitlige kinesiske pris ved eksport til andre eksportmarkeder, hvilket tyder på, at der er et økonomisk incitament for de kinesiske eksporterende producenter til at omlægge deres eksport til Unionen, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.

                     (44)

                     I betragtning af at Unionen var et traditionelt marked for Kina før indførelsen af foranstaltningerne, og på grund af de (høje) priser mener Kommissionen derfor, at EU-markedet vil blive mere attraktivt for de kinesiske producenter, hvis antidumpingforanstaltningerne udløber, og at det er sandsynligt, at de vil forsøge at øge deres salg til Unionen ved at anvende deres disponible kapacitet fremfor at indlede eksport til andre markeder.

               3.2.4.   Konklusion vedrørende dumping og sandsynligheden for fortsat dumping

                     (45)

                     Undersøgelsen viste, at importen af den pågældende vare fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser i den nuværende undersøgelsesperiode. Undersøgelsen viste også, at produktionskapaciteten i Kina var meget omfattende i forhold til EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Denne kapacitet vil sandsynligvis i et vist omfang blive eksporteret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

                     (46)

                     Desuden var de kinesiske priser ved eksport til andre markeder lavere end ved eksport til Unionen. Denne prisadfærd for den kinesiske eksport på tredjelandes markeder støtter sandsynligheden for fortsat dumping til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

                     (47)

                     Endelig viser EU-markedets tiltrækningskraft i form af størrelse og priser, at den kinesiske eksport sandsynligvis vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

                     (48)

                     Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for, at en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne vil føre til betydelig dumpingimport fra Kina til Unionen, dvs. at der er stor sandsynlighed for fortsat dumping.

               4.   SKADE

         4.1.   Definition af EU-erhvervsgren og EU-produktion

                     (49)

                     Den samme vare blev fremstillet af to EU-producenter i undersøgelsesperioden. De udgør EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

                     (50)

                     Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til 4-5 mio. kvadratfod. Kommissionen fastsatte dette tal på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, især data indhentet fra de to samarbejdsvillige EU-producenter i forbindelse med undersøgelsen. Disse to samarbejdsvillige EU-producenter tegner sig for 100 % af den samlede EU-produktion.

                     (51)

                     Eftersom de mikroøkonomiske og makroøkonomiske skadesindikatorer kun er baseret på data fra to virksomheder, er de gengivet i indekseret form af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.

               4.2.   EU-forbruget

                     (52)

                     Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af EU-erhvervsgrenens efterprøvede salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.

                     (53)

                     EU-forbruget udviklede sig således:

                        Tabel 1

                        EU-forbrug (kvadratfod)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Samlet EU-forbrug (1 000  kvadratfod)

                                 25 000 -35 000

                                 30 000 -40 000

                                 35 000 -45 000

                                 40 000 -50 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Kilde: Oplysninger fra ansøgeren og Eurostat

                     (54)

                     EU-forbruget steg støt med 13-14 % på årsbasis og samlet set med 41 % i den betragtede periode.

               4.3.   Import fra Kina

         4.3.1.   Mængde og markedsandel

                     (55)

                     Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af importdata fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat på grundlag af EU-forbruget, jf. betragtning 52-54.

                     (56)

                     Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger:

                        Tabel 2

                        Importmængde (kvadratfod) og markedsandel

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Importmængde fra Kina (1 000  kvadratfod)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Markedsandel for importen fra Kina (%)

                                 10-15

                                 0-5

                                 0-5

                                 0-5

                                    Kilde: Data fra Eurostat

                     (57)

                     Importmængden fra Kina faldt markant, fra 3,2 mio. kvadratfod i 2014 til 0,2 mio. kvadratfod i NUP, dvs. med 93 %, og der var et tilsvarende fald i markedsandelen fra 10-15 % til 0-5 % i den betragtede periode. De kinesiske eksporterende producenter tegner sig i øjeblikket for en meget lille markedsandel, hvilket støtter antagelsen af, at de gældende antidumpingforanstaltninger har været effektive.

               4.3.2.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

                     (58)

                     Kommissionen fastsatte priserne på importen på grundlag af data fra Eurostat. De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                        Tabel 3

                        Importpriser (EUR/kvadratfod)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Importpris fra Kina (EUR/kvadratfod)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Kilde: Data fra Eurostat

                     (59)

                     Importpriserne steg støt i den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at basisåret viser en relativt lav pengemæssig værdi.

                     (60)

                     Med henblik på analysen af prisunderbuddet i NUP blev den vægtede gennemsnitlige salgspris, som EU-erhvervsgrenen opkrævede ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med den tilsvarende vægtede gennemsnitlige importpris fra Kina. Med henblik på sammenligningen blev EU-erhvervsgrenens salgspriser justeret, navnlig for kreditnotaer, leveringsomkostninger, emballering og provisioner, til priser ab fabrik. Importprisen fra Kina er baseret på data fra Eurostat og justeret for told og omkostninger efter importen.

                     (61)

                     Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare i NUP underbød EU-erhvervsgrenens priser med 36,6 % under hensyntagen til den gældende antidumpingtold.

               4.4.   Import fra tredjelande

                     (62)

                     Importen fra andre tredjelande udviklede sig som følger i den betragtede periode:

                        Tabel 4

                        Import fra tredjelande

                                 Land

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Indien

                                 Mængde (1 000  kvadratfod)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Markedsandel (%)

                                 35-40

                                 30-35

                                 25-30

                                 25-30

                                 Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Tyrkiet

                                 Mængde (1 000  kvadratfod)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Markedsandel (%)

                                 5-10

                                 5-10

                                 5-10

                                 0-5

                                 Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigeria

                                 Mængde (1 000  kvadratfod)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Markedsandel (%)

                                 10-15

                                 25-30

                                 40-45

                                 50-55

                                 Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 New Zealand

                                 Mængde (1 000  kvadratfod)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Markedsandel (%)

                                 5-10

                                 5-10

                                 0-5

                                 0-5

                                 Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pakistan

                                 Mængde (1 000  kvadratfod)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Markedsandel (%)

                                 0-5

                                 0-5

                                 0-5

                                 0-5

                                 Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Resten af verden

                                 Mængde (1 000  kvadratfod)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Markedsandel (%)

                                 5-10

                                 10-15

                                 5-10

                                 0-5

                                 Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 I alt — alle andre tredjelande end Kina

                                 Mængde (1 000  kvadratfod)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Markedsandel (%)

                                 75-80

                                 85-90

                                 85-90

                                 90-95

                                 Gennemsnitspris (EUR/kvadratfod)

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Kilde: Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet

                     (63)

                     I den betragtede periode steg den samlede import fra andre tredjelande til Unionen fortsat, fra ca. 26 mio. kvadratfod i 2014 til ca. 39 mio. kvadratfod i NUP, dvs. med 50 %. Denne import tegnede sig for en EU-markedsandel på 90-95 % i NUP (en stigning fra 75-80 % i 2014). Betragtet under ét synes andre tredjelande at have draget fuld fordel af stigningen på 41 % i EU-forbruget, jf. betragtning 54.

                     (64)

                     Når tallene opgøres pr. land, tegner importen fra Nigeria sig for den største markedsandel i NUP, nemlig 52,5 %. Andre vigtige forsyningskilder for vaskeskind til Unionen var Indien, Tyrkiet og New Zealand.

                     (65)

                     Importen fra Nigeria bør omtales specifikt. Der er sket en markant og støt stigning i importmængderne, som næsten femdobledes i den betragtede periode. I realiteten sås der kun en stigning i Nigerias markedsandel i den betragtede periode. I 2014 tegnede den nigerianske import sig for en markedsandel på 12 %, hvorimod halvdelen af salget af vaskeskind i NUP havde oprindelse i Nigeria.

               4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

         4.5.1.   Generelt

                     (66)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

                     (67)

                     Ved fastlæggelsen af skaden sondrede Kommissionen ikke mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer, eftersom EU-erhvervsgrenen kun bestod af to producenter, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Kommissionen evaluerede de økonomiske indikatorer ud fra oplysningerne om disse to EU-producenter.

                     (68)

                     Der anvendes følgende skadesindikatorer: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, arbejdskraftomkostninger, størrelse af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping, enhedssalgspriser, enhedsomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. De analyseres som i det følgende.

               4.5.2.   Skadesindikatorer

         4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                     (69)

                     Den samlede EU-produktion, -produktionskapacitet og -kapacitetsudnyttelse udviklede sig som følger i den betragtede periode:

                        Tabel 5

                        Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Produktionsmængde (1 000  kvadratfod)

                                 3 000 -4 000

                                 4 000 -5 000

                                 4 000 -5 000

                                 4 000 -5 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Produktionskapacitet (1 000  kvadratfod)

                                 7 000 -10 000

                                 7 000 -10 000

                                 7 000 -10 000

                                 7 000 -10 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Kapacitetsudnyttelse (%)

                                 40-50

                                 50-60

                                 50-60

                                 50-60

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

                     (70)

                     EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 20 % i den betragtede periode.

                     (71)

                     Produktionskapaciteten forblev stabil mellem 2014 og NUP, og den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse svingende afhængigt af produktionsniveauerne i samme periode. Mellem 2014 og NUP steg kapacitetsudnyttelsen, men forblev dog på et lavt niveau set i historisk perspektiv. Det skal bemærkes, at en lav kapacitetsudnyttelse normalt påvirker enhedsomkostningerne, eftersom generalomkostningerne fordeles over beskedne produktionsmængder.

               4.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

                     (72)

                     EU-erhvervsgrenens salgsmængde og EU-markedsandel udviklede sig som følger i den betragtede periode:

                        Tabel 6

                        EU-erhvervsgrenens salgsmængde og EU-markedsandel

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 EU-salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (1 000  kvadratfod)

                                 4 000 -5 000

                                 3 000 -4 000

                                 3 000 -4 000

                                 3 000 -4 000

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Markedsandel (%)

                                 10-15

                                 10-15

                                 10-15

                                 5-10

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Kilde: Data fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet

                     (73)

                     Generelt set fulgte salgsmængden i Unionen ikke den opadgående tendens i forbruget. Mens EU-forbruget steg med 41 % i den betragtede periode (jf. betragtning 54), faldt EU-erhvervsgrenens salg af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet med 10 % i samme periode, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel i Unionen.

               4.5.2.3.   Beskæftigelse og produktivitet

                     (74)

                     Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 7

                        Beskæftigelse og produktivitet

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Antal ansatte

                                 50-60

                                 60-70

                                 60-70

                                 70-80

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Produktivitet (kvadratfod pr. ansat)

                                 70-80

                                 70-80

                                 70-80

                                 50-60

                                    Indeks

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

                     (75)

                     EU-erhvervsgrenen øgede i den betragtede periode beskæftigelsen med 51 %. Produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, faldt imidlertid med 21 %, idet beskæftigelsen steg i et hurtigere tempo end produktionen.

               4.5.2.4.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

                     (76)

                     De ovenfor undersøgte indikatorer viser, at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation grundlæggende er forblevet vanskelig og skadevoldende, uanset at antidumpingforanstaltningerne har været gældende siden 2006. Der er derfor ikke tale om en fuld genrejsning efter tidligere dumping. I betragtning af den nuværende høje dumpingmargen, der blev fastsat for importen af vaskeskind fra Kina, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen, trods de nuværende lave mængder, fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af dumpingimport på EU-markedet.

               4.5.2.5.   Priser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne

                     (77)

                     EU-producenternes vægtede gennemsnitlige enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 8

                        Salgspriser i Unionen

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Enhedsproduktionsomkostninger

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

                     (78)

                     EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser steg med 6 % i den betragtede periode. Samtidig steg EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger med 7 %. Den væsentligste årsag til denne stigning var stigningen i priserne på råmaterialer (dvs. rå skind).

               4.5.2.6.   Arbejdskraftomkostninger

                     (79)

                     EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 9

                        Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

                     (80)

                     De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat faldt med 28 % i løbet af den betragtede periode.

               4.5.2.7.   Lagerbeholdninger

                     (81)

                     EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 10

                        Lagerbeholdninger

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Slutlagre

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

                     (82)

                     Der sås en betragtelig stigning i EU-erhvervsgrenens slutlagre på 53 % mellem 2014 og NUP.

               4.5.2.8.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

                     (83)

                     EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                        Tabel 11

                        Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 NUP

                                 Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Likviditet

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Investeringer

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Investeringsafkast

                                    Indeks (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Kilde: Data fra besvarelserne af spørgeskemaet

                     (84)

                     Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenen led konstant tab i hele den betragtede periode. Fra 2014 til den nuværende undersøgelsesperiode var tabene konsekvente og forøgedes generelt med 8 %. Denne negative tendens faldt sammen med den dynamiske vækst i EU-forbruget, jf. betragtning 54. Som anført i betragtning 64 bestod denne vækst næsten udelukkende af import fra andre tredjelande.

                     (85)

                     Nettolikviditeten er udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode, hvilket hovedsagelig skyldtes de betydelige tab.

                     (86)

                     Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet var negativt i hele den betragtede periode.

                     (87)

                     De investeringer, der blev foretaget i den betragtede periode, blev ikke anvendt til at øge produktionskapaciteten. Eventuelle investeringer var snarere rettet mod vedligeholdelse og opdatering af allerede eksisterende kapaciteter. Det udestående beløb for 2015 skyldes en omfordeling af produktionsfaciliteterne hos en af EU-producenterne fra en medlemsstat til en anden.

                     (88)

                     Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode.

               4.5.3.   Konklusion vedrørende skade

                     (89)

                     EU-erhvervsgrenens økonomiske situation var fortsat usikker i den betragtede periode. Navnlig EU-erhvervsgrenens indikatorer som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast udviste meget negative resultater. EU-erhvervsgrenen oplevede også et betydeligt fald i sin markedsandel. Den negative udvikling i markedsandelen faldt sammen med en generel stigning i efterspørgslen efter vaskeskind på EU-markedet, som gavnede importen fra andre tredjelande end Kina. Nogle af de negative tendenser kan forklares ved den kumulative virkning af en række faktorer, der tilsammen forværrede EU-erhvervsgrenens situation yderligere, idet den stadig var vanskelig i NUP. Den væsentligste af disse faktorer var stigningen i importen fra Nigeria til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser.

                     (90)

                     Enkelte af skadesindikatorerne udviklede sig positivt i den betragtede periode. Produktionsmængden steg med 20 % og kapacitetsudnyttelsen med 9 %. Disse stigninger førte imidlertid ikke til større salg på EU-markedet.

                     (91)

                     Importen fra Kina faldt drastisk i den betragtede periode, fra over 3 mio. kvadratfod i 2014 til ca. 230 000 kvadratfod i NUP, hvilket førte til et fald i markedsandelen fra 10-15 % til 0-5 %, mens den samlede importmængde fra tredjelande steg betydeligt.

                     (92)

                     Det er derfor sandsynligt, at stigningen i importen fra disse tredjelande har forhindret EU-erhvervsgrenens eventuelle genrejsning som følge af den skadelige virkning, der tidligere var forårsaget af den kinesiske dumpingimport, navnlig fra 2015, hvor importen fra Kina begyndte at falde.

                     (93)

                     I 2014 havde Kina imidlertid stadig en markedsandel i Unionen på over 10 %. Selv om dumpingimporten fra Kina faldt betydeligt i NUP, var markedsandelen i perioden forud for NUP og navnlig i 2014 således stadig forholdsvis høj. Desuden underbød priserne på denne import i betydelig grad EU-erhvervsgrenens priser i NUP. Det kan derfor ikke udelukkes, at denne import på trods af faldet i NUP i vidt omfang bidrog til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade.

                     (94)

                     Kommissionen konkluderede således, at EU-erhvervsgrenen har nydt godt af de oprindelige foranstaltninger, da den udviste visse forbedringer i hele den betragtede periode i forhold til den situation, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenen er langsomt ved at genrejse sig, men befinder sig stadig i en vanskelig situation og er sårbar på grund af førnævnte faktorer. I den nuværende undersøgelsesperiode blev det derfor konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, hvilket fremgår af udviklingen i de indikatorer, der er defineret i grundforordningens artikel 3, stk. 5.

               5.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES

                     (95)

                     Undersøgelsen har vist, at importen fra Kina fandt sted til dumpingpriser i NUP (betragtning 31), og at der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe (betragtning 48). Undersøgelsen konkluderede også, at EU-erhvervsgrenen led skade, jf. betragtning 94. Kommissionen undersøgte derfor, om der ville være sandsynlighed for fortsættelse af den skade, som oprindeligt skyldtes dumpingimporten fra Kina, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

                     (96)

                     For at fastslå sandsynligheden for fortsat skade blev følgende elementer analyseret af Kommissionen: den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft, sandsynlige prisniveauer for importen fra Kina uden antidumpingforanstaltninger og deres indvirkning på EU-erhvervsgrenen.

               5.1.   Uudnyttet kapacitet, handelsstrømme og EU-markedets tiltrækningskraft

                     (97)

                     I forbindelse med den tidligere udløbsundersøgelse konstateredes det, at de kinesiske eksportører havde en stor uudnyttet kapacitet i forhold til EU-markedets størrelse, og at denne kapacitet ikke kunne absorberes fuldt ud af det kinesiske hjemmemarked eller af andre eksportmarkeder end EU-markedet. I mangel af oplysninger om det modsatte kan det antages, at den uudnyttede kapacitet var den samme i den nuværende betragtede periode.

                     (98)

                     Undersøgelsen viste, at næsten 75 % af eksportmængderne fra Kina til tredjelande i NUP fandt sted til en lavere pris end eksporten af samme vare til Unionen (jf. betragtning 43). Der er ikke blevet fundet bevis for eller tegn på, at situationen vil ændre sig, i hvert fald ikke på kort sigt.

                     (99)

                     På grund af højere priser er EU-markedet således mere attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter end 2/3 af de andre markeder, som de kinesiske eksporterende producenter eksporterede til i NUP. EU-markedets tiltrækningskraft vil yderligere forbedres i en situation uden told, hvis foranstaltningerne bortfalder.

                     (100)

                     Forud for indførelsen af foranstaltninger var EU-markedet desuden et traditionelt eksportmarked for de kinesiske eksporterende producenter, som i den oprindelige undersøgelsesperiode havde en markedsandel på mere end 30 % af EU-markedet.

                     (101)

                     Undersøgelsen viste også, at importen fra Kina uden antidumpingtolden ville have underbudt EU-erhvervsgrenens salgspriser med 59,7 % i NUP. Dette er en indikator for det sandsynlige prisniveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves.

                     (102)

                     Priserne på den kinesiske import er også betydeligt lavere end priserne på importen fra andre tredjelande til EU-markedet (se tabel 3 og 4). Undersøgelsen viste, at priserne på den kinesiske import i NUP var ca. 50 % lavere end den gennemsnitlige importpris fra andre tredjelande til Unionen. Det er derfor sandsynligt, at den kinesiske import vil erstatte denne import og udøve et yderligere pristryk på prisniveauet på EU-markedet.

               5.2.   Virkning på EU-erhvervsgrenens situation

                     (103)

                     I betragtning af den høje kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft og andre elementer, der er opsummeret i betragtning 97-102, er det sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter vil genoptage deres eksport til EU-markedet i betydelige mængder og til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne ophæves.

                     (104)

                     Dette vil have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, da disse betydelige ekstra mængder af import vil trykke de salgspriser, EU-erhvervsgrenen kan opnå, reducere EU-erhvervsgrenens salgsmængde samt erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse, hvilket vil føre til en stigning i produktionsomkostningerne. Den forventede stigning i lavprisdumpingimporten vil således medføre en yderligere markant forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, navnlig rentabiliteten.

               5.3.   Konklusion

                     (105)

                     Kommissionen konkluderede derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser og yderligere forværrer den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Som følge heraf vil EU-erhvervsgrenens levedygtighed være alvorligt truet.

               6.   UNIONENS INTERESSER

                     (106)

                     I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af vaskeskind fra Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed.

                     (107)

                     Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

                     (108)

                     Det blev undersøgt, om der var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger.

               6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

                     (109)

                     Selv om de gældende antidumpingforanstaltninger i vidt omfang forhindrede dumpingimport i at komme ind på EU-markedet, befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en vanskelig situation som bekræftet af de negative tendenser, der gør sig gældende for visse skadesindikatorer.

                     (110)

                     Hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, kan det rimeligvis antages, at den forventede tilstrømning af betydelige mængder dumpingimport fra det pågældende land vil påføre EU-erhvervsgrenen fornyet skade. Denne tilstrømning vil sandsynligvis bl.a. forårsage tab af markedsandele, faldende salgspriser, faldende kapacitetsudnyttelse og generelt en alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.

                     (111)

                     Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne over for importen af vaskeskind fra Kina er i EU-erhvervsgrenens interesse.

               6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers og brugeres interesser

                     (112)

                     I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det fastslået, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke ville have alvorlige negative virkninger for importørernes og brugernes situation i Unionen. Ingen af importørerne samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.

                     (113)

                     Da importørerne og brugerne ikke samarbejdede i forbindelse med denne udløbsundersøgelse, finder Kommissionen, at dens konklusioner i den oprindelige undersøgelse stadig er gyldige, og at en videreførelse af foranstaltningerne ikke vil have negative virkninger for EU-importører og brugere, eller i det mindste ikke i væsentligt omfang.

               6.3.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

                     (114)

                     Kommissionen konkluderede derfor, at der ikke er nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde de endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina.

               7.   FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER

                     (115)

                     Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Der indkom ikke nogen bemærkninger hertil.

               8.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

                     (116)

                     Kommissionen konkluderer derfor, at de antidumpingforanstaltninger, der ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 blev indført overfor importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Kina, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

                     (117)

                     I lyset af Domstolens praksis (13) er det hensigtsmæssigt at fastsætte de morarenter, der skal betales i eventuelle tilfælde af tilbagebetaling af endelig told, fordi de relevante gældende bestemmelser vedrørende told ikke fastsætter en sådan rente, og anvendelsen af nationale regler ville føre til urimelige konkurrenceforvridninger mellem de økonomiske aktører, alt efter hvilken medlemsstat der vælges til toldklareringen.

                     (118)

                     Det udvalg, der er nedsat ved forordning (EU) 2016/1036, artikel 15, stk. 1, afgav ikke nogen udtalelse om foranstaltningerne i nærværende forordning —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1

               1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på import af semsgarvet læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet læder, også i tilskårne stykker, herunder semsgarvet »crust« læder (vaskeskind) og en kombination af semsgarvet »crust« læder, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, henhørende under KN-kode 4114 10 10 og 4114 10 90.

               2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til 58,9 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.

               3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat. De morarenter, der skal betales i tilfælde af tilbagebetaling, der giver ret til betaling af morarenter, er den sats, der anvendes af Den Europæiske Centralbank til dennes vigtigste refinansieringstransaktioner, som offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende, der er gældende den første kalenderdag i den måned, hvor fristen udløber, forhøjet med ét procentpoint.

            Artikel 2
            Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 20. februar 2019.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Rådets forordning (EF) nr. 1338/2006 af 8. september 2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told (EUT L 251 af 14.9.2006, s. 1).

            (3)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1153/2012 af 3. december 2012 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 (EUT L 334 af 6.12.2012, s. 31).

            (4)  Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger (EUT C 72 af 8.3.2017, s. 3).

            (5)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af semsgarvet læder (vaskeskind) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 416 af 6.12.2017, s. 15).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

            (7)  Kilde: Eurostat

            (8)  Kilde: Eurostat

            (9)  Ifølge EU-erhvervsgrenen udgør et skind 6,5-7 kvadratfod. (7 mio. * 6,75 = 47,25 mio.)

            (10)  Fortegnelse over udstillere på Asia Pacific Leather Fair (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) og en artikel fra et fagblad om læder (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd)

            (11)  Det nøjagtige tal vedrørende kapaciteten er fortroligt.

            (12)  Eksportværdierne er angivet i USD og på fob-basis. Mængderne er anført i kg.

            (13)  Domstolens dom (Tredje Afdeling) af 18. januar 2017, sag C-365/15, Wortmann mod Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, præmis 35-39.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/591 af 11. april 2019 om ændring af bilag V til forordning (EF) nr. 136/2004 for så vidt angår opførelse af Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland og visse af dets kronbesiddelser på listen over tredjelande, som er godkendt med hensyn til indførsel i Unionen af sendinger af hø og halm (EØS-relevant tekst.)

text:
                  11.4.2019

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  LI 100/20

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/591
         af 11. april 2019
         om ændring af bilag V til forordning (EF) nr. 136/2004 for så vidt angår opførelse af Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland og visse af dets kronbesiddelser på listen over tredjelande, som er godkendt med hensyn til indførsel i Unionen af sendinger af hø og halm
         (EØS-relevant tekst)
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande (1), særlig artikel 19, stk. 1, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Den 29. marts 2017 meddelte Det Forenede Kongerige sin beslutning om at udtræde af Unionen i henhold til artikel 50 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU). Den 22. marts 2019 vedtog Det Europæiske Råd afgørelse (EU) 2019/476 (2) om forlængelse af fristen i henhold til artikel 50, stk. 3, i TEU efter aftale med Det Forenede Kongerige. Det fastsættes i afgørelsen, at fristen i artikel 50, stk. 3, i TEU forlænges til den 12. april 2019, hvis udtrædelsesaftalen ikke godkendes i Underhuset senest den 29. marts 2019. Hvis udtrædelsesaftalen ikke er blevet godkendt senest den 29. marts 2019, ophører EU-retten med at finde anvendelse på og i Det Forenede Kongerige fra 13. april 2019 (»udtrædelsesdatoen«).

                     (2)

                     Rådets direktiv 97/78/EF fastsætter principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Unionen fra tredjelande. I henhold til nævnte direktivs artikel 19, stk. 1, skal Kommissionen opstille en liste over planteprodukter, der skal underkastes veterinærkontrol ved grænsen, da de kan udgøre en risiko for spredning af infektiøse eller kontagiøse dyresygdomme til Unionen, og en liste over de tredjelande, som kan få tilladelse til at eksportere disse planteprodukter til Unionen.

                     (3)

                     Hø og halm er opført i bilag IV til Kommissionens forordning (EF) nr. 136/2004 (3) som vegetabilske produkter, der er underkastet veterinærkontrol ved grænsen, mens lande, hvorfra medlemsstaterne har tilladelse til at importere hø og halm, er opført i bilag V til nævnte forordning.

                     (4)

                     Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland har fremsat de nødvendige garantier for, at landet og visse af dets kronbesiddelser kan opfylde betingelserne i forordning (EF) nr. 136/2004 for indførsel i Unionen af sendinger af hø og halm fra udtrædelsesdatoen ved fortsat at overholde EU-lovgivningen i en indledende periode på mindst 9 måneder.

                     (5)

                     I betragtning af de særlige garantier fra Det Forenede Kongerige og Nordirland og for at undgå unødige forstyrrelser af handelen efter udtrædelsesdatoen bør Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland og visse af dets kronbesiddelser derfor opføres på listen over lande i bilag V til forordning (EF) nr. 136/2004, hvorfra det er tilladt at indføre sendinger af hø og halm i Unionen.

                     (6)

                     Bilag V til forordning (EF) nr. 136/2004 bør derfor ændres.

                     (7)

                     Nærværende forordning bør anvendes fra den 13. april 2019, medmindre EU-retten fortsat finder anvendelse på og i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den dato.

                     (8)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Bilag V til forordning (EF) nr. 136/2004 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.

            Artikel 2
            Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
            Den anvendes fra den 13. april 2019.
            Den anvendes dog ikke, hvis EU-retten fortsat finder anvendelse på og i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland på den dato.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 11. april 2019.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9.

            (2)  Det Europæiske Råds afgørelse (EU) 2019/476 truffet efter aftale med Det Forenede Kongerige af 22. marts 2019 om forlængelse af fristen i henhold til artikel 50, stk. 3, i TEU (EUT L 80 I af 22.3.2019, s. 1).

            (3)  Kommissionen forordning (EF) nr. 136/2004 af 22. januar 2004 om procedurer for EF-grænsekontrolstedernes veterinærkontrol af tredjelandsprodukter (EUT L 21 af 28.1.2004, s. 11).

            BILAG
            I bilag V til forordning (EF) nr. 136/2004 foretages følgende ændringer:

                        a)

                        Efter oplysningerne om Chile indsættes følgende rækker:

                                    »GB

                                    Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland

                                    GG

                                    Guernsey«.

                        b)

                        Efter oplysningerne om Island indsættes følgende række:

                                    »JE

                                    Jersey«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/808 af 20. maj 2019 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak

text:
                  21.5.2019

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 133/8

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/808
         af 20. maj 2019
         om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 af 7. juli 2003 om visse specifikke restriktioner i de økonomiske og finansielle forbindelser med Irak og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2465/96 (1), særlig artikel 11, litra b), og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 indeholder en liste over den tidligere irakiske regerings offentlige instanser, virksomheder og institutioner og fysiske og juridiske personer, organer og sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, som den 22. maj 2003 var placeret uden for Irak, i henhold til nævnte forordning.

                     (2)

                     Den 14. maj 2019 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at fjerne fire punkter fra listen over personer eller sammenslutninger, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

                     (3)

                     Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 bør derfor ændres —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Bilag III til forordning (EF) nr. 1210/2003 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.

            Artikel 2
            Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 20. maj 2019.

                  På Kommissionens vegne

                  For formanden

                  Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

            (1)  EUT L 169 af 8.7.2003, s. 6.

            BILAG
            I bilag III til Rådets forordning (EF) nr. 1210/2003 udgår følgende punkter:

                           »25.

                           DIRECTORATE GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Adresse: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, bygning 66, Baghdad, Irak.«

                           »54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Adresse: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Irak.«

                           »90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Adresse: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Irak.«

                           »135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILIZER INDUSTRIES. Adresse: P.O. Box 74, Basrah, Irak.«