title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/1246 af 28. juli 2016 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke med oprindelse i Folkerepublikken Kina

text:
               29.7.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 204/70

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1246
   af 28. juli 2016
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke med oprindelse i Folkerepublikken Kina
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   SAGSFORLØB

   1.   Midlertidige foranstaltninger

               (1)

               Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte den 29. januar 2016 en midlertidig antidumpingtold på importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke (»HFP rebars«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/113 (»forordningen om midlertidig told«) (2).

               (2)

               Undersøgelsen blev indledt den 30. april 2015 (3) på grundlag af en klage indgivet den 17. marts 2015 af European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af HFP rebars. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.

         2.   Registrering af import

               (3)

               Ved forordning (EU) 2015/2386 (4) gjorde Kommissionen importen af HFP rebars med oprindelse i Kina til genstand for registrering pr. 19. december 2015 som følge af en anmodning fra klageren, som indeholdt tilstrækkelige beviser for, at de relevante betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 10, var opfyldt.

         3.   Efterfølgende sagsforløb

               (4)

               Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger på grundlag af hvilke der indførtes en midlertidig antidumpingtold (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), fremsendte EU-producenterne, de eksporterende producenter i Kina, importører, brugere og en importørsammenslutning skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter om de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.

               (5)

               Der blev afholdt høringer med kinesiske eksporterende producenter og med ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere i Unionen.

               (6)

               Kommissionen tog stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de interesserede parter, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.

               (7)

               En interesseret part anmodede om høringskonsulentens indgriben for at kontrollere rigtigheden af oplysninger fra referencelandet, da disse ikke indgik i fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner på grund af deres fortrolige karakter. Høringskonsulenten har kontrolleret oplysningerne og har ikke konstateret nogen fejl. Den samme interesserede part anmodede også om en høring med høringskonsulenten for at udtrykke sin tvivl med hensyn til metoden til beregning af tolden. Ved høringens afslutning fandt høringskonsulenten, at Kommissionens tjenestegrene udførte undersøgelsen i overensstemmelse med accepteret og almindelig praksis.

               (8)

               Klageren var af den opfattelse, at målfortjenesten i forordningen om midlertidig told ikke var korrekt fastsat og ikke var hensigtsmæssig for erhvervsgrenen for HFP rebars. Klageren satte spørgsmålstegn ved den metode, der var blevet anvendt til at fastslå fortjenesten, og anmodede Kommissionen om at uddybe sin undersøgelse af dette spørgsmål. Der blev således fremsendt særlige spørgeskemaer til EU-producenterne om deres tidligere rentabilitet inden den betragtede periode, dvs. fra 2005 til 2010. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra alle fire EU-producenter i stikprøven, som samtidig fremsendte reviderede beregninger af omkostninger og rentabilitet for den betragtede periode.

               (9)

               Efter registreringen af importen havde de interesserede parter en frist på 20 dage til at fremsætte deres bemærkninger. Der blev indsendt bemærkninger fra EU-producenter, eksporterende producenter i Kina, importører, brugere og en sammenslutning af importører.

               (10)

               For at undersøge, om anvendelsen med tilbagevirkende kraft af den endelige told var berettiget, blev der fremsendt spørgeskemaer til ikke-forretningsmæssigt forbundne importører vedrørende deres importmængder, importpriser og -opgørelser i perioden efter undersøgelsesperioden, dvs. fra den 1. april 2015 til den 31. januar 2016. Der blev indsendt besvarelser fra tre ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Der blev også fremsendt spørgeskemaer til EU-producenterne om deres salgspriser i perioden efter undersøgelsesperioden, dvs. fra den 1. april 2015 til den 31. januar 2016. Der blev indsendt spørgeskemabesvarelser fra alle fire EU-producenter, der indgik i stikprøven.

               (11)

               Med henblik på at kontrollere de spørgeskemabesvarelser, der er nævnt i betragtning 8 og 10, blev der udført kontrolbesøg hos følgende parter:

                           a)

                           EU-producenter

                                       —

                                       Megasa Siderur, Spanien

                                       —

                                       Riva Acier, Frankrig

                                       —

                                       SN Maia, Portugal

                           b)

                           Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører

                                       —

                                       CMC Ltd, Det Forenede Kongerige

                                       —

                                       Eurosteel Ltd, Det Forenede Kongerige

                                       —

                                       Ronly Ltd, Det Forenede Kongerige

               (12)

               Kommissionen informerede alle parter om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænker at indføre en endelig antidumpingtold på importen af HFP rebars (»den endelige fremlæggelse af konklusioner«). Alle parter fik en frist til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af konklusioner. De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor det var relevant.

         4.   Stikprøveudtagning

               (13)

               Da der ikke blev fremsat bemærkninger om metoden til stikprøveudtagning, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 6-11 i forordningen om midlertidig told.

         5.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

               (14)

               Som anført i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. april 2014 til den 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). På grund af de særlige forhold, der eksisterede på markedet i 2011, som forklaret i betragtning 148 i forordningen om midlertidig told, blev der lagt mindre vægt på året 2011 i skadesanalysen og tilsvarende mere vægt på den udvikling, der fandt sted efter den 1. januar 2012. Indekserne er således, hvor det er relevant, baseret på år 2012.

         B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

               (15)

               Som anført i betragtning 17-19 i forordningen om midlertidig told er den vare, der er genstand for undersøgelsen, armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke af jern, ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustfrit stål, hurtigstål og silicium-manganstål), kun varmvalsede, herunder varer, der er snoet efter valsningen; stænger med indsnit, riller, ribber og lign., der er fremkommet under valsningen eller snoet efter valsningen. Det vigtigste kendetegn ved høj udmattelsesstyrke er evnen til at modstå repeterede spændinger uden at knække og særligt evnen til at modstå mere end 4,5 mio. udmattelsesbelastninger ved anvendelse af et spændingsforhold (min./maks.) på 0,2 og en spændingsvidde, der overstiger 150 MPa.

               (16)

               Den pågældende vare er den vare, der er beskrevet i betragtning 15, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 og ex 7228 30 89.

               (17)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede en importør, at det i praksis ville være vanskeligt at adskille den pågældende vare fra andre typer af rebars, der henhører under samme KN-kode. Den hævdede, at Unionens toldmyndigheder således fejlagtigt kunne opkræve antidumpingtold på andre varer, der ikke er berørt af undersøgelsen, og undlade at pålægge told på den pågældende vare.

               (18)

               Som forklaret i betragtning 18 i forordningen om midlertidig told svarer varedefinitionen udelukkende til kravene i den britiske standard BS4449, og de er typisk kendetegnet ved mærkning og certificering fra CARES, der er markeret ved prægning på de enkelte HFP rebars.

               (19)

               Importøren kunne ikke gøre rede for, på hvilken måde varedefinitionen af den pågældende vare ville overlappe eller ville kunne forveksles med definitionen af andre typer af rebars. Kommissionen var derfor af den opfattelse, at der ikke er problemer med den praktiske gennemførelse af foranstaltningerne, og afviste kravet. Kommissionen bemærker, at certificeringen ikke er omfattet af varebeskrivelsen for at forhindre en eventuel omgåelse gennem importen af ikke-certificerede varer, som kun certificeres, når først de befinder sig inden for Unionen.

               (20)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner hævdede to interesserede parter, at den pågældende vare faktisk også sælges i Spanien og i Portugal, og at Kommissionens forbrugstal følgelig ikke omfatter hele EU-forbruget. De interesserede parter baserede påstanden på en erklæring på en EU-producents websted, i henhold til hvilken Spanien og Portugal var opført som lande, der anvender rebars med høj smidighed.

               (21)

               Kommissionen bekræfter på ny, at rebars svarende til spanske og portugisiske standarder ikke er omfattet af den pågældende vare, fordi de tekniske krav til rebars i Spanien og i Portugal ikke svarer til varedefinitionen i denne undersøgelse, jf. betragtning 15. Påstanden må derfor afvises.

               (22)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 17-19 i forordningen om midlertidig told.

         C.   DUMPING

               (23)

               Nærmere oplysninger om beregningen af dumping findes i betragtning 21-45 i forordningen om midlertidig told.

               (24)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner gentog to interesserede parter deres bekymringer, der er beskrevet i betragtning 22 i forordningen om midlertidig told, hvad angår den omstændighed, at begge grupper af virksomheder blev anset for at være forretningsmæssigt forbundne, med henblik på beregning af dumping- og skadesmargenerne. Disse parter gentog tidligere argumenter vedrørende manglen på operationelle forbindelser mellem de to grupper og den manglende inddragelse i hinandens beslutningsprocesser. De interesserede parter påpegede desuden, at de i antidumpingprocedurer udført af tredjelande (såsom Malaysia, Thailand og USA) blev behandlet som separate enheder. De pågældende interesserede parter gentog de samme argumenter i denne forbindelse efter den endelige fremlæggelse af konklusioner.

               (25)

               Kommissionen er dog fortsat af den opfattelse, at arten af og det tætte forhold mellem de forskellige grupper, nemlig deres kapitalforbindelser og den ret, som helt klart fremgår af vedtægterne med hensyn til at udpege personer fra én virksomhedsgruppe til vedtægtsbestemte organer hos den anden, ikke gør det muligt at betragte disse interesserede parter som særskilte enheder, navnlig da denne indbyrdes forbindelse gør det muligt uden problemer at etablere tættere strukturelle og forretningsmæssige forbindelser mellem disse. Alene den omstændighed, at begge berørte parter rejser krav om særskilt behandling, selv om denne afgørelse rent faktisk ville føre til højere antidumpingforanstaltninger for den ene af dem, kan også føre til ovennævnte konklusion. Det skal desuden understreges, at Kommissionen ikke er forpligtet til at følge de afgørelser, der træffes af myndigheder i tredjelande i deres antidumpingprocedurer på grundlag af disse landes nationale lovgivning. Derfor bekræftes den foreløbige konklusion i betragtning 23 i forordningen om midlertidig told, for så vidt angår den fælles behandling af de to eksportørers virksomhedsgrupper.

               (26)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner gjorde en interesseret part på ny sin bekymring gældende med hensyn til valget af Sydafrika som referenceland og den efterfølgende beregning af den normale værdi på grundlag af dette land. Den interesserede part understregede, at ingen af de otte varetyper, der blev produceret og solgt af de kinesiske eksportører, bestod testen vedrørende repræsentativiteten på 5 % på hjemmemarkedet i Sydafrika, og at tre af dem ikke en gang var produceret af den sydafrikanske producent. Derfor forelå der ingen produktionsomkostninger for disse tre typer. Den interesserede part anfægtede også det høje fortjenstniveau (på 10-20 % (5)), der var blevet anvendt til beregningen af den normale værdi. Endelig anførte den interesserede part, at produktionsomkostningerne i Sydafrika var høje og endog væsentligt højere end salgspriserne i Unionen, og påstod, at dette var i modstrid med Kommissionens foreløbige konklusion om, at Sydafrika er et åbent marked med intern og ekstern konkurrence.

               (27)

               Som svar på disse påstande bør det først præciseres, at selv om en producent i referencelandet ikke har tilstrækkelige salgsmængder på hjemmemarkedet af visse varetyper til at opfylde repræsentativitetstesten på 5 %, er det dog ikke til hinder for, at den normale værdi kan fastsættes for disse varetyper. I betragtning af, at disse typer blev fremstillet og solgt af den sydafrikanske producent, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de faktiske produktionsomkostninger. Med hensyn til de tre varetyper, der ikke produceres i Sydafrika, blev beregningen af deres normale værdi baseret på produktionsomkostningerne for de nærmeste varetyper fremstillet i Sydafrika. I dette tilfælde er de nærmeste varetyper blevet identificeret ved kun at ændre ét parameter i forbindelse med varen, dvs. længden. Produktionsomkostninger (pr. kg) på mellemlange varer blev anvendt i stedet for korte eller lange varer. Med hensyn til den fortjeneste, der blev anvendt til beregningen af de normale værdier, blev standardmetoden anvendt. For de varetyper, hvor der ikke var noget hjemmemarkedssalg, eller de indenlandske transaktioner ikke var rentable, blev virksomhedens gennemsnitlige fortjeneste på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende vare anvendt. Undersøgelsen viste, at fortjenstmargenen på hjemmemarkedet varierede mellem 10-20 %. Endvidere anvendte Kommissionen også afgørelsen fra et WTO-panel i sagen om norsk laks (6) til beregningen af de normale værdier for de varetyper, for hvilke der ikke fandtes tilstrækkelige rentable indenlandske transaktioner. I dette tilfælde blev den faktiske fortjeneste på rentable indenlandske transaktioner pr. varetype anvendt. Her var fortjenesten normalt lavere end 10-20 %.

               (28)

               Endelig viste undersøgelsen ganske rigtigt, at produktionsomkostningerne i Sydafrika er højere end EU-erhvervsgrenens omkostninger og priser. Der er tale om faktiske omkostninger kontrolleret hos producenten, som anses for at være korrekt indberettet af den sydafrikanske producent. Kommissionen kan ikke se, hvordan det kan være i modstrid med de foreløbige konklusioner om det sydafrikanske markeds åbenhed og konkurrerende karakter. Det skal understreges, at mens EU-erhvervsgrenens priser holdes nede med tilstedeværelsen af lavprisdumpingimport fra Kina, kan den sydafrikanske producent drive forretning under normale konkurrencevilkår. Situationen i EU-erhvervsgrenen er ikke et benchmark for valget af et referenceland, som i sidste ende er en erstatning for Kina.

               (29)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner udbyggede den pågældende interesserede part yderligere sine argumenter vedrørende de påståede meget høje hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger i referencelandet og anførte, at den normale værdi baseret på disse tal er næsten 40 % højere end EU-målprisen, der blev anvendt i fastsættelsen af underbudsmargenen. Den interesserede part knyttede disse angiveligt høje hjemmemarkedspriser og produktionsomkostninger i referencelandet til flere handelsbeskyttende foranstaltninger til beskyttelse af dette marked, hvilket også undergravede en anden af Kommissionens konklusioner om åbenhed over for konkurrence på det sydafrikanske marked.

               (30)

               Efter ovennævnte forelæggelse blev oplysningerne vedrørende priser og omkostninger i referencelandet vurderet på ny. For det første er påstanden overdreven, eftersom den sydafrikanske producents priser ab fabrik, som blev kontrolleret på stedet af Kommissionen og anvendt til at fastlægge den normale værdi for de eksporterende producenter fra Kina, er betydeligt lavere end de priser, der blev gjort gældende af den pågældende interesserede part. For det andet har den fornyede vurdering ført til påvisning af visse varetyper, som kun blev produceret i henhold til sydafrikanske standarder og således ikke var i konkurrence med de kinesiske eksporterede varetyper. I betragtning af, at Kommissionen sikrede fuld overensstemmelse for alle kinesiske eksporttransaktioner ved at sammenligne disse med varetyper fra Sydafrika, som var i direkte konkurrence med de eksporterede varetyper, og som derfor krævede en mindre grad af justeringer og dermed førte til en mere præcis sammenligning, besluttede Kommissionen ikke at tage disse konkurrerende varer i betragtning. Følgelig er de normale værdier og dumpingmargenerne blevet justeret i nedadgående retning for alle eksporterende producenter i stikprøven. Det skal dog understreges, at påstanden i sig selv med hensyn til den begrænsede åbenhed på referencelandets marked som følge af tilstedeværelsen af handelsbeskyttelsesforanstaltninger afvises. De defensive foranstaltninger, der nævnes i forelæggelsen, har enten ikke den pågældende vare i deres anvendelsesområde (antidumpingforanstaltninger), eller de blev indført efter undersøgelsesperioden (beskyttelsesforanstaltninger). Under alle omstændigheder ophæver de handelsbeskyttende foranstaltninger, som et land kunne have ansøgt om for at genoprette retfærdige handelsvilkår, ikke den markedsøkonomiske karakter af dette land eller dets egnethed som valgt tredjeland med markedsøkonomi med henblik på fastsættelsen af den normale værdi for Kina (7).

               (31)

               Under hensyntagen til ovenstående bekræfter Kommissionen sin foreløbige konklusion i betragtning 30 i forordningen om midlertidig told om, at Sydafrika er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). I denne sammenhæng bemærker Kommissionen også, at det ikke har været muligt at opnå samarbejde i et andet land med markedsøkonomi, og at EU-domstolenes retspraksis pålægger Kommissionen i en sådan situation at anvende oplysningerne fra det land, hvor et sådant samarbejde er opnået.

               (32)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede to interesserede parter, at eftersom stålpriserne og sideløbende dermed produktionsomkostningerne var faldet i UP, burde Kommissionen have beregnet dumping- og skadesmargenerne på måneds- eller i det mindste på kvartalsbasis. De gør navnlig gældende, at de producenter, der havde et stort salg i de første måneder, ellers ville blive straffet. Denne påstand blev også gentaget efter den endelige fremlæggelse af konklusioner.

               (33)

               Undersøgelsen viste dog, at priserne på HFP rebars faldt i UP og navnlig, når efterspørgslen steg som følge af dumpingimporten. Denne situation synes ikke at kræve eller berettige anvendelsen af en særlig metode. De interesserede parter har selv erkendt, at faldet i omkostningerne var et globalt fænomen og ikke specifikt for Unionen. Derfor bør et fald i omkostningerne have påvirket alle parter ens. Selv om der var udsving i priserne på råvarer og i priserne på den færdige vare, var variationerne i løbet af UP heller ikke af et sådant omfang, at det kunne begrunde anvendelsen af en særlig metode. Oplysningerne fra de interesserede parter vedrørende det globale stålmarked viser et fald i priserne med ca. 12 %. Med hensyn til det hurtige fald i priserne på jernmalm på det kinesiske marked (mere end 50 %) anfører Kommissionen, at virkningen af prisfaldet på HFP rebars var begrænset til 20 % i undersøgelsesperioden. Prisstigningerne var desuden kun forbigående, hvilket er normalt for denne type råvare, da verdensmarkedspriserne er svingende. Sådanne udsving i råvarepriserne må anses for at være en almindelig del af forretningsaktiviteterne. Den observerede prisudvikling på råvarerne i undersøgelsesperioden er således ikke et tegn på, at det er nødvendigt med en månedlig analyse, og den forekommer heller ikke at være af et sådant omfang, at det i væsentlig grad ville have påvirket beregningerne af dumping- og skadesmargenerne. Fastsættelsen af den normale værdi på månedsbasis er under alle omstændigheder ikke gennemførlig, idet rentabilitetstesten for referencelandets hjemmemarkedssalg og produktionsomkostningerne for producenten i referencelandet i overensstemmelse med grundforordningen blev fastsat årligt for alle varetyper, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter. En sådan mangel på oplysninger gør det umuligt præcist at fastsætte den normale værdi for disse korte perioder.

               (34)

               I mangel af yderligere bemærkninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 21-45 i forordningen om midlertidig told med den justering, der er omhandlet i betragtning 30 ovenfor. De endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:

                           Virksomhed

                           Endelig dumpingmargen (%)

                           Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

                           62,1

                           Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

                           62,1

                           Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

                           48,1

                           Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

                           48,1

                           Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

                           48,1

                           Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

                           48,1

                           Alle andre virksomheder

                           62,1

         D.   SKADE

   1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

               (35)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 46-50 i forordningen om midlertidig told.

         2.   Stikprøveudtagning af EU-producenter

               (36)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende stikprøveudtagning af EU-producenterne, bekræftes konklusionerne i betragtning 51 i forordningen om midlertidig told.

         3.   De frie markeder og de bundne markeder

               (37)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende frie og bundne markeder, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.

         4.   EU-forbruget

               (38)

               Som forklaret i betragtning 20-21 ovenfor hævdede en interesseret part efter den endelige fremlæggelse af konklusioner, at tallene vedrørende EU-forbruget fejlagtigt ikke ville omfatte forbrug i Spanien og Portugal. Denne påstand blev afvist, fordi de rebars, der anvendes i Spanien og Portugal, ikke er en del af den undersøgte vare.

               (39)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told.

         5.   Importen til Unionen fra det pågældende land

               (40)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende mængde, markedsandel og priser i forbindelse med importen, bekræftes konklusionerne i betragtning 58-61 i forordningen om midlertidig told.

               (41)

               Som forklaret i betragtning 62 i forordningen om midlertidig told blev der konstateret prisunderbud ved at sammenligne priserne på importen fra Kina på cif-basis med priserne på EU-erhvervsgrenens sammenlignelige varetyper, justeret til niveauet ab fabrik.

               (42)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede EU-erhvervsgrenen, at sammenligningen af priser med forskellige salgsbetingelser i den aktuelle sag, nemlig ab fabrik over for cif, fører til en undervurdering af det faktiske prisunderbud, som de kinesiske eksportører har gjort brug af. Det er især tilfældet, når priserne på importen fra Kina sammenlignes med priserne på varer, der sælges fra det kontinentale Europa til Det Forenede Kongerige og Irland, som er de eneste to markeder, der udelukkende anvender HFP rebars. Hvis EU-priserne for producenternes salg fra det kontinentale Europa justeres til niveauet ab fabrik, afspejler det i henhold til EU-erhvervsgrenen ikke den faktiske konkurrence med importen fra Kina, som leveres til havne i Det Forenede Kongerige og Irland, der befinder sig tæt på producenternes kunder. EU-erhvervsgrenen hævdede, at underbuddet og også skadestærsklen (»målprisunderbud«) bør konstateres på det mest hensigtsmæssige sammenligningsgrundlag, nemlig ved at sammenligne priserne på importen fra Kina med EU-priserne ved deres ankomst til importhavnen i Det Forenede Kongerige og Irland, således at kinesiske cif-priser og EU-erhvervsgrenens priser kan sammenlignes ved samme bestemmelsessted. EU-erhvervsgrenen fremhævede Kommissionens betydelige skønsbeføjelser med hensyn til at bestemme den mest nøjagtige metode til konstatering af prisunderbud og målprisunderbud.

               (43)

               Som svar på disse påstande anfører Kommissionen, at undersøgelsen viste, at der findes forskellige standarder og kvaliteter, som anvendes i byggesektoren i forskellige medlemsstater. Selv om standarden for HFP rebars svarer til den standard, der udelukkende anvendes i Det Forenede Kongerige og Irland, finder produktionen sted både i Det Forenede Kongerige og i flere andre medlemsstater, navnlig Frankrig, Spanien og Portugal. Kommissionen bekræfter, at fastsættelsen af underbuddet bør baseres på en rimelig prissammenligning mellem sammenlignelige varetyper. Undersøgelsen har vist, at de sammenlignelige varetyper udelukkende fremstilles af EU-producenter i det kontinentale Europa, som leverer deres varer via søvejen til havne i Det Forenede Kongerige og Irland. Derimod viste undersøgelsen også, at HFP rebars, der fremstilles i Det Forenede Kongerige, er af en anden kvalitet end importen fra Kina og derfor ikke kan sammenlignes med importen fra Kina.

               (44)

               Det er klart, at importen fra Kina i dette tilfælde kun konkurrerer med EU-erhvervsgrenens varer, når den leveres i Det Forenede Kongerige eller Irland. Kunderne vil træffe deres købsbeslutninger ud fra de priser, der gælder ved samme bestemmelsessted. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at for at opnå en retfærdig fastsættelse af underbuddet og dermed også målprisunderbuddet bør beregningerne afspejle en sammenligning på niveauet for importen til Det Forenede Kongerige eller Irland. EU-erhvervsgrenens påstand godkendes dermed.

               (45)

               Kommissionen mener dog i modsætning til EU-erhvervsgrenens påstand, at det mest nøjagtige sammenligningsgrundlag i stedet for cif-niveauet er det niveau, hvor varerne er blevet losset fra skibene og befinder sig på land i havneområdet. Ved en sådan sammenligning inkluderes således i de kinesiske priser de omkostninger efter importen, som normalt afholdes af importøren, og som lægges oven i cif-omkostningerne. Undersøgelsen har ikke påvist nogen forskel i håndteringsomkostningerne på havneniveau mellem vareforsendelser fra Kina og fra Unionen. Derimod bør en retfærdig sammenligning også afspejle, at vareforsendelser fra Kina skal underkastes toldbehandling i importhavnen, hvorimod det ikke er tilfældet for vareforsendelser fra Unionen.

               (46)

               På grundlag af ovenstående justerede Kommissionen fastsættelsen af prisunderbud til prissammenligningen foretaget det sted, hvor varerne fra både Kina og Unionen er blevet losset i Det Forenede Kongerige eller Irland. Det havde den virkning, at transportomkostningerne (25-35 EUR/ton) og håndteringsomkostningerne (5-10 EUR/ton) blev inkluderet i den sammenlignelige pris for EU-erhvervsgrenen, hvilket svarede til ca. 8 % af cif-prisen. Den samme justering fandt sted for beregningerne af målprisunderbud som forklaret i betragtning 127.

               (47)

               Derfor erstattes konklusionerne i betragtning 62-63 i forordningen om midlertidig told af følgende betragtninger:

               (48)

               For at fastslå, om der foregik prisunderbud i UP, og i hvilket omfang, sammenlignedes de vejede gennemsnitlige salgspriser for hver varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter opkrævede af de ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til niveauet for hjemtagelsesprisen ved at tilføje de faktiske leveringsomkostninger indtil anløbshavnen samt håndteringsomkostningerne i havnen og ved at fratrække gebyrer og kreditnotaer, med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for hver varetype af dumpingimporten fra de stikprøveudtagne kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, som fastsat på cif-basis og justeret for omkostninger efter import svarende til håndterings- og toldklareringsomkostningerne og ved at fratrække gebyrer og kreditnotaer. Som forklaret i betragtning 103 i forordningen om midlertidig told blev der kun konstateret underbud i forhold til salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder og udelukkende for sammenlignelige varetyper. EU-erhvervsgrenens salg til forretningsmæssigt forbundne parter bestod udelukkende af varetyper, der ikke blev importeret fra Kina.

               (49)

               Resultatet af sammenligningen, udtrykt som en procentdel af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i UP, viste en underbudsmargen på mellem 8,3 % og 11,8 %. De lavere priser på dumpingimporten sammenlignet med priserne i Unionen i den betragtede periode forklarer den betydelige stigning i importmængden fra Kina og i markedsandelen for importen fra Kina fra 2013 og fremefter.

               (50)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner gav flere interesserede parter udtryk for deres uenighed med prissammenligningen på grundlag af hjemtagelsesprisen. To interesserede parter fremførte deres indsigelser uden at underbygge, hvorfor det ikke var hensigtsmæssigt i den foreliggende sag. Der kunne derfor ikke tages hensyn til denne påstand.

               (51)

               En anden interesseret part hævdede, at sammenligningen bør vedrøre hele EU-erhvervsgrenen, og at det derfor var forkert kun at tage hensyn til priserne i ét eller flere EU-lande. Parten gav udtryk for bekymring over, at det grundlæggende princip om fastsættelse af EU-priser ville blive ændret som følge heraf.

               (52)

               Kommissionen bekræfter, at den prissammenligning, der blev foretaget på grundlag af hjemtagelsesprisen, fortsat er usædvanlig. I situationer, hvor EU-forbruget kan finde sted i flere medlemsstater, hvilket normalt er tilfældet, er en sammenligning mellem EU-priserne ab fabrik og cif-importpriserne berettiget. I den foreliggende sag er en anden sammenligning undtagelsesvis berettiget på grund af de specifikke forhold på markedet, som forklaret ovenfor.

               (53)

               Den samme interesserede part anmodede også om en fremlæggelse af oplysninger vedrørende transportudgifter, håndteringsomkostninger og rentabilitet, hvilket havde indflydelse på fastsættelsen, sammenlignet med de midlertidige foranstaltninger.

               (54)

               Kommissionen bemærker, at den endelige fremlæggelse af konklusioner omfattede detaljerede oplysninger om de kendsgerninger og betragtninger, der er anvendt i beregningen. I betragtning 41 i dokumentet med den generelle fremlæggelse af konklusioner fremlagde Kommissionen oplysninger om de forskellige transport- og håndteringsomkostninger. Disse omkostninger blev angivet i intervaller for at beskytte de fortrolige forretningsoplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter. Intervallerne gav de interesserede parter mulighed for at verificere de oplysninger, der var anvendt i forbindelse med fastsættelsen. Kommissionen bemærker, at ingen af de interesserede parter har anfægtet omfanget af disse omkostninger. Betragtning 46-49 i dokumentet med den generelle fremlæggelse af konklusioner indeholdt detaljerede oplysninger om rentabilitetsberegningerne, hvilket gør det muligt at sammenligne med de oplysninger, der blev fremlagt i den indledende fase i betragtning 81-83 i forordningen om midlertidig told. Kommissionen konkluderer derfor, at de interesserede parter har fået de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke den påtænker at indføre endelige foranstaltninger.

               (55)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner hævdede en række interesserede parter, at EU-producenten, som udelukkende producerer de ikke sammenlignelige varetyper (»kvalitet C«), ikke kan have lidt skade på grund af importen fra Kina (»kvalitet B«), da de to varetyper ikke konkurrerer med hinanden. De interesserede parter har anført, at Kommissionen, for at være konsekvent, burde have begrænset varedækningen og definitionen af EU-erhvervsgrenen til kun at omfatte kvalitet B. Subsidiært påstod de interesserede parter, at hvis varedækningen omfatter både kvalitet B og C, er det ikke korrekt at beregne underbud og målprisunderbud alene på grundlag af sammenlignelige varetyper. De hævdede, at der kun er ubetydelig forskel på produktionsomkostningerne for kvalitet B og C. De interesserede parter gjorde gældende, at Kommissionen i den pågældende sag i stedet burde have set bort fra forskellen mellem varetyper og dermed have inkluderet alle varetyper i beregningen af underbud og målprisunderbud.

               (56)

               Kommissionen præciserer, at standardmetoden er blevet anvendt for så vidt angår varedækning og varetyper. Den vare, der er genstand for undersøgelsen, omfatter en række forskellige varetyper, hvoraf nogle er importeret fra Kina, mens andre ikke er det. Kommissionen har konkluderet, at de forskellige varetyper konkurrerer med hinanden, idet kvalitet C kan anvendes til alle de anvendelser, hvor kvalitet B er påkrævet. Bemærkningerne fra de interesserede parter understreger også denne kendsgerning. Kommissionen bekræfter, at EU-erhvervsgrenens varedækning og definition omfatter både kvalitet B og C. Skadesindikatorerne er blevet fastsat på grundlag af hele EU-erhvervsgrenen i tråd med standardpraksis. Som beskrevet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told ville det ikke have ændret de observerede tendenser, selv hvis de øvrige skadesindikatorer var blevet fastsat på grundlag af sammenlignelige varetyper.

               (57)

               For så vidt angår beregningen af underbuds- og målprisunderbudsmargenerne, har Kommissionen sammenholdt priserne på grundlag af varekontrolnummeret, dvs. sammenlignet med samme vare i henhold til standardpraksis. Kommissionen understreger også, at de sammenlignelige varetypers repræsentativitet i forbindelse med de varetyper, som blev eksporteret fra Kina, og de varetyper, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen på det frie marked, var høj. Varekontrolnumrene afspejler bl.a. også kvalitet B og C. Inddragelsen af kvalitetsaspektet som en af egenskaberne i varekontrolnummeret er berettiget, da de to kvalitetstyper har forskellige fysiske egenskaber: kvalitet C har højere smidighed end kvalitet B, hvilket er nødvendigt for visse anvendelser, hvor kvalitet B ikke kan anvendes. Undersøgelsen har også vist, at kvalitet C sælges til en højere pris end kvalitet B, og dens produktionsomkostninger er i gennemsnit højere. Af disse grunde har Kommissionen taget denne vareegenskab i betragtning ved beregningen af underbud og målprisunderbud. Som følge heraf kunne der ikke foretages en prissammenligning mellem kvalitet B og C, eftersom det ikke var muligt at foretage en sammenligning mellem de varetyper, der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter, og kvalitet C, der blev solgt af EU-erhvervsgrenen. Der var heller ikke nogen begrundelse for at ændre varekontrolnummeret, fordi repræsentativiteten i forbindelse med de importerede varetyper var høj. Samtidig forhindrer det forhold, at en varetype, som blev solgt af EU-erhvervsgrenen, ikke fuldt ud kan sammenlignes med de varetyper, der blev importeret til EU fra det pågældende land, ikke, at sådanne varetyper konkurrerer med hinanden og falder ind under varedækningen. De interesserede parters påstand må derfor afvises.

               (58)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner hævdede to interesserede parter, at priserne på de ikke-sammenlignelige varetyper ikke blev underbudt af importen fra Kina, og at en betydelig andel af EU-markedet ikke er blevet påvirket af importen fra Kina.

               (59)

               Kommissionen bemærker, at priserne på de ikke-sammenlignelige varetyper (kvalitet C) var højere end priserne på de sammenlignelige varetyper (kvalitet B), hvorfor importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser på kvalitet C med mere end den underbød priserne på kvalitet B. Importen fra Kina blev anset for også at konkurrere med salget af kvalitet C, som forklaret i betragtning 56. I modsætning til den interesserede parts påstand blev Unionens priser for alle varetyper derfor underbudt af importen fra Kina. Som nævnt i betragtning 57 ovenfor er fastsættelsen af underbuds- og målprisunderbudsmargenerne imidlertid foretaget på grundlag af sammenlignelige varekontrolnumre med henblik på at opnå en objektiv og retfærdig fastsættelse. Det er til fordel for de kinesiske producenter, fordi den kinesiske import ikke blev sammenholdt med dyrere former for EU-varer. Under alle omstændigheder tegnede de ikke-sammenlignelige varetyper sig kun for en lille del af det frie marked, da størstedelen af salget af kvalitet C fandt sted på det bundne marked. Påstanden må derfor afvises.

         6.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

               (60)

               Da der ikke blev fremsat bemærkninger til de indledende bemærkninger og makroøkonomiske indikatorer, bekræftes konklusionerne i betragtning 64-80 i forordningen om midlertidig told.

               (61)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, jf. betragtning 8 ovenfor, fremlagde EU-erhvervsgrenen reviderede omkostningsoplysninger navnlig for den betragtede periode. De reviderede oplysninger, der blev efterprøvet på stedet, vedrører også likviditet og investeringer. Som følge heraf blev indikatorerne for omkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast gentaget for at afspejle de kontrollerede oplysninger. Ændringerne påvirker det nøjagtige niveau for visse indikatorer i begrænset omfang, men de ændrer ikke ved de generelle konklusioner om skade i forordningen om midlertidig told. Betragtning 66-68 i det efterfølgende erstatter betragtning 81-83 i forordningen om midlertidig told.

               (62)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner satte flere interesserede parter spørgsmålstegn ved det proceduremæssige grundlag for forelæggelsen af de reviderede oplysninger og Kommissionens kontrol heraf. De interesserede parter anmodede om yderligere supplerende oplysninger om de reviderede oplysninger og hævdede, at ændringerne satte spørgsmålstegn ved den samlede konklusion om, hvorvidt der forekom skade.

               (63)

               I forbindelse med proceduren anfører Kommissionen, at de nye forelæggelser vedrørte spørgsmål eller udeladelser, der var blevet opdaget i den indledende fase, og havde således til formål at præcisere konklusionerne. Kommissionen godkendte kun de ændringer, der kunne efterprøves, hvilket begrænsede indvirkningen af de reviderede forelæggelser i forhold til de oprindelige påstande fra EU-erhvervsgrenen.

               (64)

               Kommissionen anførte vedrørende følgerne af ændringerne for konklusionerne om skade, at indvirkningen af ændringerne var ringe i modsætning til de interesserede parters påstande. Kommissionen anfører, at justeringerne af skrotpriser og omkostninger for de solgte varer lå på mellem 1 % og 2 %. Ændringerne ændrer således ikke den overordnede konklusion om, at der forelå skade.

               (65)

               I forbindelse med likviditeten i forbindelse med det ikke forretningsmæssigt forbundne salg har Kommissionen taget hensyn til de reviderede oplysninger, som ikke var tilgængelige i den indledende fase. Denne korrektion påvirkede ikke likviditeten i forbindelse med det forretningsmæssigt forbundne salg, ligesom den heller ikke ændrede konklusionen om, at likviditetssituationen forværredes efter påbegyndelsen af importen fra Kina. For så vidt angår investeringsafkast og beskæftigelsesomkostninger korrigerede Kommissionen fejl i formlerne i tabellerne i betragtning 83-91 i forordningen om midlertidig told. Disse korrektioner bekræftede konklusionerne om det faldende investeringsafkast og virkningerne af arbejdskraftomkostningerne.

         a)   Gennemsnitlige enhedssalgspriser på EU-markedet og enhedsproduktionsomkostninger

               (66)

               De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 16 % fra 2012 til UP. Prisfaldet afspejler en generel nedadgående tendens for råvarepriserne både for shredder-skrot, der anvendes i Unionen, og for jernmalm, der anvendes i Kina og i referencelandet, jf. nedenstående tabel.

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Skrotpris i EUR/ton (stikprøveudtagne EU-producenter)

                           319

                           307

                           279

                           269

                           260

                              Indeks (2012 = 100)

                              104

                              100

                              91

                              88

                              85

                           Pris på shredder-skrot i EUR/ton (EU-markedet)

                           318

                           285

                           254

                           261

                           251

                              Indeks (2012 = 100)

                              112

                              100

                              89

                              92

                              88

                           Pris på jernmalm i EUR/ton (import til Kina)

                           124

                           100

                           96

                           72

                           60

                              Indeks (2012 = 100)

                              125

                              100

                              96

                              73

                              61

                           Pris på jernmalm i EUR/ton (import til Kina) indgivet af de kinesiske eksporterende producenter

                           Ikke oplyst

                           Ikke oplyst

                           [90-110]

                           [60-80]

                           [50-70]

                              Kilde: Klagen, spørgeskemabesvarelser, www.indexmundi.com, CISA.

               (67)

               Fra 2012 til UP faldt EU-erhvervsgrenens salgspriser dog hurtigere end råvarepriserne for shredder-skrot, både i absolutte og i relative tal. Som det fremgår af nedenstående tabel, har dette ført til tab fra og med 2013.

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til forretningsmæssigt forbundne kunder

                           529

                           540

                           483

                           464

                           458

                              Indeks (2012 = 100)

                              98

                              100

                              89

                              86

                              85

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder

                           505

                           507

                           456

                           434

                           427

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              100

                              90

                              86

                              84

                           Enhedsomkostninger for varer solgt til forretningsmæssigt forbundet salg (EUR/ton)

                           544

                           527

                           490

                           479

                           470

                              Indeks (2012 = 100)

                              103

                              100

                              93

                              91

                              89

                           Enhedsomkostninger for varer solgt til ikke forretningsmæssigt forbundet salg (EUR/ton)

                           504

                           491

                           458

                           444

                           433

                              Indeks (2012 = 100)

                              103

                              100

                              93

                              90

                              88

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

         b)   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (68)

               I den betragtede periode udviklede EU-producenternes likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital sig som følger:

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)

                           – 2,8

                           + 2,5

                           – 1,5

                           – 3,2

                           – 2,7

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, justeret for sammenlignelige varetyper (% af omsætningen)

                           + 0,2

                           + 4,8

                           + 0,9

                           – 1,9

                           – 0,5

                           Likviditet ved forretningsmæssigt forbundet salg (EUR)

                           – 208 055

                           6 928 639

                           1 692 126

                           609 421

                           1 441 890

                           Likviditet ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg (EUR)

                           3 311 842

                           11 567 283

                           1 947 404

                           2 258 271

                           1 060 330

                           Investeringer (EUR)

                           7 176 323

                           6 546 524

                           5 880 627

                           4 504 181

                           5 030 792

                              Indeks (2012 = 100)

                              110

                              100

                              90

                              69

                              77

                           Investeringsafkast (%)

                           – 3

                           8

                           – 2

                           – 7

                           – 5

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (69)

               Da der ikke var ændringer vedrørende rentabiliteten i forbindelse med det forretningsmæssigt forbundne salg, bekræftes konklusionerne i betragtning 84-85 i forordningen om midlertidig told.

               (70)

               Som et resultat af de reviderede oplysninger erstattes betragtning 86-87 i forordningen om midlertidig told af betragtning 71-72 nedenfor:

               (71)

               Det ikke forretningsmæssigt forbundne salg fulgte samme tendens som det forretningsmæssigt forbundne salg. Det ikke forretningsmæssigt forbundne salg var rentabelt i 2012, næsten break-even i 2013 og derefter tabsgivende fra 2014.

               (72)

               Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, var oprindeligt stort set positiv, for så vidt angår det ikke forretningsmæssigt forbundne salg, men forringedes fra 2013 i takt med den faldende fortjeneste. Likviditeten i forbindelse med det forretningsmæssigt forbundne salg var negativ i 2011, men positiv i resten af den betragtede periode. Men da de forretningsmæssigt forbundne salgspriser ikke nødvendigvis afspejler markedspriserne, kan likviditeten i forbindelse med det forretningsmæssigt forbundne salg ikke anses for at afspejle EU-erhvervsgrenens likviditetssituation.

               (73)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende indikatorerne i betragtning 68, bekræftes konklusionerne i betragtning 88-89 i forordningen om midlertidig told.

         c)   Lagerbeholdninger

               (74)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende lagerbeholdninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 90 i forordningen om midlertidig told.

         d)   Arbejdskraftomkostninger

               (75)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner konstaterede Kommissionen en fejl i tabellen i betragtning 91 i forordningen om midlertidig told. Skrivefejlen vedrørte formlen for de gennemsnitlige omkostninger pr. ansat i tabellen i betragtning 91 i forordningen om midlertidig told. Udtrykket »13 % af de samlede produktionsomkostninger« erstattes med »4 % af de samlede produktionsomkostninger«. Tabellen i betragtning 91 i forordningen om midlertidig told erstattes af nedenstående tabel:

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           UP

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

                           41 407

                           47 208

                           41 650

                           45 539

                           49 449

                              Indeks (2012 = 100)

                              88

                              100

                              88

                              96

                              105

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               (76)

               En interesseret part bemærkede på baggrund af betragtning 91 i forordningen om midlertidig told, at EU-erhvervsgrenens arbejdskraftomkostninger er steget betydeligt fra 2012 til UP.

               (77)

               Kommissionen bemærker, at den ovenstående korrigerede tabel viser en moderat stigning på 5 % i de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger fra 2012 til UP. Bemærkningen fra den interesserede part anses for at være berettiget og indgår i den korrigerede tabel. Korrektionen berører ikke den overordnede konklusion om skade.

         7.   Konklusion vedrørende skade

               (78)

               I betragtning 93 i forordning om midlertidig told erstattes udtrykket »4 procentpoint« med »mere end 5 procentpoint«.

               (79)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til konklusionen vedrørende skade, bekræftes konklusionerne i betragtning 92-94 i forordningen om midlertidig told, med hensyn til at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         E.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

   1.   Indledning og virkning af dumpingimporten

               (80)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede en interesseret part, at EU-erhvervsgrenen selv havde flyttet fokus væk fra den pågældende vare til andre varer. Det observerede fald i salget af den pågældende vare ville således være resultatet af de valg, som EU-erhvervsgrenen har truffet, og ville ikke kunne tilskrives den kinesiske import. Den interesserede part påstod, at EU-erhvervsgrenen følgelig ikke havde lidt skade, da andre produkter havde kompenseret for faldet i produktionen af den pågældende vare, hvilket ikke havde efterladt nogen negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Denne påstand blev gentaget af to interesserede parter efter den endelige fremlæggelse af konklusioner.

               (81)

               Kommissionen bemærker, at de samme maskiner kan anvendes til fremstilling af både HFP rebars og andre varer, som beskrevet i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told. Denne omstændighed fører imidlertid ikke til den konklusion, at stigningen i produktionen af andre varer er årsagen til faldet i produktionen af HFP rebars. En sådan årsagssammenhæng ville kun foreligge, hvis maskinernes kapacitet ville være næsten udtømt. Hvis kapaciteten ikke er udtømt, som det er tilfældet her, kan produktionen af andre varer øges uden at forårsage produktionsnedgangen af HFP rebars. Stigningen i produktionen af andre varer påvirker ikke vurderingen af skade for HFP rebars, som omhandlet i afsnit D ovenfor. Kommissionen fandt ingen beviser for, at EU-producenterne havde truffet en aktiv beslutning om at reducere produktionen af HFP rebars for at fokusere på andre produkter. Påstanden må derfor afvises.

               (82)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende indledningen og virkningen af dumpingimporten, bekræftes konklusionerne i betragtning 95-99 i forordningen om midlertidig told.

         2.   Virkningen af andre faktorer

   2.1.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

               (83)

               En interesseret part påstod, at EU-erhvervsgrenens ineffektivitet, i stedet for importen fra Kina, var årsagen til den væsentlige skade. Den interesserede part påstod, at den manglende eksport til tredjelandsmarkeder og tilstedeværelsen af import fra Tyrkiet til Unionen, til trods for de høje priser, er tegn på EU-erhvervsgrenens ineffektivitet. Den interesserede part hævdede, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina derfor ikke ville hjælpe EU-erhvervsgrenen, da import fra Kina ville blive erstattet af import fra andre lande. Denne påstand blev gentaget af to interesserede parter efter den endelige fremlæggelse af konklusioner.

               (84)

               Kommissionen bemærker, at EU-erhvervsgrenen var rentabel i 2012, før importen fra Kina begyndte. Eksportmængderne var allerede små, uden at dette forhindrede erhvervsgrenen i at opnå en fortjeneste. Forværringen af EU-erhvervsgrenens situation kan derfor ikke skyldes den manglende eksport til tredjelande. Kommissionen bemærker, at forværringen af EU-erhvervsgrenens situation begyndte med fremkomsten af dumpingimporten fra Kina.

               (85)

               Kommissionen bemærker endvidere, at importen fra Tyrkiet kun tegnede sig for 2 % af markedsandelen i UP, jf. betragtning 105 i forordningen om midlertidig told, og at indvirkningen af importen fra Tyrkiet derfor ikke var af en sådan beskaffenhed, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

               (86)

               Kommissionen har ikke fundet beviser for den påståede ineffektivitet hos EU-erhvervsgrenen. Tværtimod blev EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger anset for at være lavere end produktionsomkostningerne i referencelandet. Påstanden må derfor afvises.

               (87)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 100 i forordningen om midlertidig told.

         2.2.   Salg til forretningsmæssigt forbundne parter

               (88)

               En interesseret part bemærkede, at det samlede fald i salget til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forklares ved, at en EU-producents salg til dens forretningsmæssigt forbundne parter steg på bekostning af de ikke forretningsmæssigt forbundne parter. Den interesserede part hævdede, at faldet i det ikke forretningsmæssigt forbundne salg derfor ikke skyldes importen fra Kina, men det forhold, at salget blev flyttet til de forretningsmæssigt forbundne kunder af én EU-producent.

               (89)

               For det første bemærker Kommissionen, at faldet i EU-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter fandt sted på baggrund af en stigning i EU-forbruget, jf. betragtning 74-76 i forordningen om midlertidig told. Det forretningsmæssigt forbundne salg forklarer ikke, hvorfor EU-producenterne ikke kunne øge salget i takt med det voksende forbrug. For det andet modsiges påstanden om EU-erhvervsgrenens salg til forretningsmæssigt forbundne parter af tabellen i betragtning 74 i forordningen om midlertidig told, som viser, at det forretningsmæssigt forbundne salg ikke steg, men i det store og hele forblev stabilt i den betragtede periode. Argumentet om en angivelig stigning det forretningsmæssigt forbundne salg på bekostning af det ikke forretningsmæssigt forbundne salg er ubegrundet og kan derfor ikke bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

               (90)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til salget til forretningsmæssigt forbundne parter, bekræftes konklusionerne i betragtning 101-103 i forordningen om midlertidig told.

         2.3.   Import fra tredjelande

               (91)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til importen fra tredjelande, bekræftes konklusionerne i betragtning 104-106 i forordningen om midlertidig told.

         2.4.   Den økonomiske krise

               (92)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den økonomiske krise, bekræftes konklusionerne i betragtning 107-108 i forordningen om midlertidig told.

         2.5.   Prisen på den vigtigste råvare

               (93)

               En interesseret part gentog den påstand, der er omhandlet i betragtning 109-110 i forordningen om midlertidig told, og hævdede, at den egentlige årsag til skaden er EU-erhvervsgrenens dyrere produktionsmetoder og råvarer (skrot og elektriske ovne) sammenlignet med Kina (jernmalm og kul). Parten hævder, at ræsonnementet i betragtning 109-110 i forordningen om midlertidig told ikke tager hensyn til de forskellige forbrugshastigheder i forbindelse med jernmalm og -skrot.

               (94)

               Kommissionen gentager som anført i betragtning 110 i forordningen om midlertidig told, at de to produktionsmetoder er forskellige, og at de anvender forskellige kombinationer af råvarer og energi. Den interesserede part har ikke fremlagt dokumenterede oplysninger for de påståede virkninger af produktionsmetoden. På grundlag af de foreliggende oplysninger bemærker Kommissionen, at vægten af råvaren udgør ca. 60 % af EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger, mens energiomkostningerne udgør 8-10 %. Eventuelle besparelser i råvareprisen på grund af en alternativ produktionsmetode ville i det mindste blive delvis kompenseret af et højere energiforbrug. Kommissionen konkluderer derfor, at priserne på de to forskellige råvarer ikke er direkte sammenlignelige. Under alle omstændigheder bemærker Kommissionen, at dumpingmargenen blev beregnet på grundlag af den normale værdi i Sydafrika og ikke på grundlag af de kinesiske priser på råvarer og energi. De argumenter, som den interesserede part fremsatte, viser ikke, at den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen, skyldes produktionsmetoden. Kommissionen konkluderer derfor, at selv om faldet i priserne på jernmalm i Kina kan have haft en positiv indvirkning på de kinesiske eksporterende producenter, kan produktionsmetoden ikke i sig selv være årsagen til EU-erhvervsgrenens skade og bryde årsagssammenhængen mellem skaden og dumpingimporten fra Kina. Denne påstand må derfor afvises.

               (95)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til prisen på den vigtigste råvare, bekræftes konklusionerne i betragtning 109-110 i forordningen om midlertidig told.

         2.6.   Konkurrence mellem EU-producenter

               (96)

               En interesseret part påstod, at prisfaldet og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, ikke skyldes importen fra Kina, men den hårde konkurrence mellem EU-producenterne. Parten hævdede, at dette bekræftes af det fortsatte prisfald i perioden efter UP trods den manglende import fra Kina.

               (97)

               Kommissionen bemærker, at det blev konstateret, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-priserne i UP, og at der er en årsagssammenhæng mellem skaden og dumpingimporten fra Kina. For så vidt angår udviklinger efter UP bemærker Kommissionen den markante stigning i lagrene af kinesisk oprindelse, som formodes at trykke priserne på sigt trods den umiddelbare mangel på import. Dette argument må derfor afvises.

         2.7.   Valutakursen mellem USD og GBP

               (98)

               En interesseret part hævdede, at valutakursudsvingene mellem GBP og USD var årsagen til importen fra Kina. Revalueringen af GBP over for USD ville angiveligt have gjort producenten i Det Forenede Kongerige konkurrenceudygtig og medførte, at der blev åbnet for efterspørgsel efter import fra Kina, som er angivet i USD.

               (99)

               Kommissionen bemærker, at fastsættelsen af underbud og målprisunderbud er baseret på salget foretaget af EU-producenter, der har hjemsted i Frankrig, Portugal og Spanien, mens fastsættelsen af dumping er baseret på den normale værdi i Sydafrika. Disse resultater er ikke berørt af valutakursudsving mellem USD og GBP. Endvidere er USD blevet revalueret over for GBP fra 2012 til UP. Argumentet må derfor afvises.

         2.8.   Andre påståede faktorer

               (100)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner hævdede flere interesserede parter, at importen fra Kina ikke kan have forvoldt skade over for EU-producenten, hvis varetyper ikke var sammenlignelige med de varetyper, der importeredes fra Kina. Dette fremgår angiveligt af den lavere fortjenstmargen for denne producent sammenlignet med den gennemsnitlige fortjeneste for de øvrige EU-producenter. De interesserede parter påstod, at der måtte være en anden faktor, der forvoldte skade over for denne producent, som Kommissionen ikke havde taget hensyn til, men de anførte ingen eventuel alternativ årsag. De interesserede parter påstod, at EU-producenten ikke burde have været medtaget i skadesanalysen.

               (101)

               For det første henviser Kommissionen til betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, hvori det præciseres, at selv om skaden var blevet fastsat alene på grundlag af sammenlignelige varetyper, ville det ikke have ændret de observerede tendenser. For det andet, som forklaret i betragtning 55-57 ovenfor, er de varetyper, der importeres fra Kina, substituerbare med den ikke-sammenlignelige vare og kan derfor forvolde skade også over for EU-producenten, hvis varetyper ikke var sammenlignelige med de varetyper, der blev importeret fra Kina. For det tredje kan de forskellige producenters fortjeneste være forskellig på grund af hver producents specifikke omkostninger og prisstrukturer. Endelig har den berørte part ikke fremlagt nogen alternativ årsag til skade, der kunne bryde årsagssammenhængen. Af ovennævnte grunde må påstanden afvises.

         2.9.   Konklusion om årsagssammenhæng

               (102)

               Samlet set finder Kommissionen, at ingen af de argumenter, der er fremført af de interesserede parter efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, kan ændre de foreløbige konklusioner, i henhold til hvilke der blev konstateret en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. Konklusionerne i betragtning 111-114 i forordningen om midlertidig told bekræftes.

               (103)

               På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem virkningerne af alle de kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

         F.   UNIONENS INTERESSER

               (104)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner hævdede en række interesserede parter, at indførelsen af foranstaltninger ville være i strid med Unionens interesser.

         1.   Generelle betragtninger

               (105)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til de generelle betragtninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 115-117 i forordningen om midlertidig told.

         2.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (106)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 118-124 i forordningen om midlertidig told.

         3.   Brugernes interesser

               (107)

               Flere interesserede parter udtrykte bekymring med hensyn til forsyningssikkerheden for uafhængige brugere. De påpegede, at importen er nødvendig for at dække efterspørgslen, da den indenlandske kapacitet befinder sig langt under forbruget. Ifølge disse interesserede parter vil de uafhængige brugere få vanskeligt ved at indkøbe den pågældende vare, hvis importen fra Kina mister konkurrencedygtighed som følge af foranstaltningerne. De hævdede, at alternative kilder ikke er tilgængelige, fordi EU-producenten i Det Forenede Kongerige foretrækker sine forretningsmæssigt forbundne brugere, hvilket begrænser forsyningssikkerheden over for de uafhængige brugere og vil kunne tvinge dem ud af markedet. Det vil til gengæld føre til konkurrenceforvridninger i det efterfølgende omsætningsled og indebære en risiko for en stor del af de arbejdspladser, der i øjeblikket findes hos uafhængige brugere. De påpegede, at der er flere arbejdspladser i fare i de efterfølgende produktionsled, der beskæftiger sig med den pågældende vare, end i EU-erhvervsgrenen.

               (108)

               Kommissionen bemærker, at formålet med antidumpingforanstaltningerne ikke er at udelukke de eksportører, der dumpede deres varer, fra markedet, men at afhjælpe den handelsforvridende virkning af den skadevoldende dumping og genskabe en effektiv konkurrence på markedet. Brugerne vil fortsat kunne købe HFP rebars fra Kina, når prisdiskrimineringen er fjernet. Som forklaret i betragtning 132 i forordningen om midlertidig told er der endvidere en betydelig uudnyttet kapacitet i Unionen, især hos producenter uden for Det Forenede Kongerige, som ikke har forretningsmæssigt forbundne brugere. Efter Kommissionens opfattelse er der ikke fremført argumenter, der viser, at de uafhængige brugere vil få problemer med indkøb hos disse EU-producenter. Som følge heraf kan de uafhængige brugere fortsat konkurrere på markedet. Der må derfor ses bort fra argumentet.

               (109)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner hævdede to interesserede parter, at foranstaltningerne ikke er i Unionens interesse, da brugerne vil få tab, hvis foranstaltningerne mod importen fra Kina blev indført. De interesserede parter indgav dog ikke nogen begrundelse for, hvorfor brugerne ikke kunne anvende alternative forsyningskilder, som forklaret ovenfor. Der blev derfor set bort fra påstanden.

               (110)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til brugernes interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 125-136 i forordningen om midlertidig told.

         4.   Importørernes interesser

               (111)

               Nogle interesserede parter hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville få negative virkninger for importørerne. Importørerne ville ikke kunne vælte prisstigninger over på kunderne, hvilket kunne føre til tab for dem. I betragtning af deres begrænsede fortjenstmargener kunne de risikere virksomhedens ophør.

               (112)

               Kommissionen påpeger imidlertid, at den indenlandske produktion i Det Forenede Kongerige ikke er tilstrækkelig til at dække det samlede forbrug, hvilket betyder et konstant behov for import. Importørerne vil efter indførelsen af antidumpingtolden være i stand til at fortsætte deres virksomhed ved at importere fra andre forsyningskilder og også fra Kina til ikke-skadevoldende priser. Det er derfor usandsynligt, at importørerne vil lide væsentligt under negative virkninger som følge af foranstaltningerne.

               (113)

               Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til importørernes interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 137-139 i forordningen om midlertidig told.

         5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (114)

               Sammenfattende kan det anføres, ingen af de argumenter, der er fremført af de interesserede parter, viser, at der er tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina. Eventuelle negative virkninger for de ikke forretningsmæssigt forbundne brugere afbødes af det forhold, at der findes alternative forsyningskilder. Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på EU-markedet, lader de positive virkninger navnlig på EU-erhvervsgrenen desuden til klart at opveje de mulige negative virkninger på andre interessegrupper. Konklusionerne i betragtning 140-142 i forordningen om midlertidig told bekræftes.

         G.   INDFØRELSE AF ANTIDUMPING TOLD MED TILBAGEVIRKENDE KRAFT

               (115)

               Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen pr. den 19. december 2015 importen af HFP rebars med oprindelse i Folkerepublikken Kina til genstand for registrering som følge af en anmodning fra klageren.

               (116)

               Registreringen vedrører import, som er foretaget mellem den 19. december 2015, og indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger, dvs. den 29. januar 2016.

               (117)

               Som nævnt i betragtning 10 samarbejdede alle stikprøveudvalgte EU-producenter og tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Deres import tegnede sig for 70 % af den samlede import fra Kina i UP og for 79 % af al import fra Kina i perioden efter UP, dvs. fra april 2015 til januar 2016.

               (118)

               Flere interesserede parter indsendte bemærkninger og gjorde indsigelse mod en opkrævning af told med tilbagevirkende kraft. Derimod anmodede EU-erhvervsgrenen om anvendelse med tilbagevirkende kraft.

               (119)

               I henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4, litra b), kan der også pålægges told med tilbagevirkende kraft, hvis »der ud over omfanget af den indførsel, der forårsagede skade, i undersøgelsesperioden, har været tale om en yderligere betydelig stigning i indførslen, som på baggrund af tidspunktet for og omfanget heraf samt andre omstændigheder indebærer sandsynlighed for, at virkningerne af den endelige antidumpingtold, der skal pålægges, vil blive alvorligt undergravet«.

               (120)

               Kommissionen bemærker, at importen fra Kina ophørte efter registreringen med undtagelse af en vareforsendelse på ca. 10 000 ton, der blev importeret til Unionen efter registreringen. Den kontrol, som de nationale toldmyndigheder har foretaget på grundlag af en anmodning, som er baseret på grundforordningens artikel 6, stk. 4, har ikke vist nogen andre erklæringer i forbindelse med den relevante Taric-kode, så de importstatistikker, der er til rådighed for Kommissionen, forekommer pålidelige. Kommissionen bemærker følgelig, at registreringen er tilstrækkelig til næsten helt at stoppe importen og således undgå yderligere skade for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen konkluderer, at vareforsendelsen derfor ikke i alvorlig grad synes at kunne undergrave den afhjælpende virkning af tolden.

         1.   Konklusion om tilbagevirkende kraft

               (121)

               På dette grundlag er Kommissionen af den opfattelse, at en af de lovfæstede betingelser i henhold til grundforordningens artikel 10, stk. 4, ikke er opfyldt, og derfor bør tolden ikke opkræves med tilbagevirkende kraft på den registrerede import.

         H.   ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

   1.   Skadestærskel (skadesmargen)

               (122)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede EU-erhvervsgrenen den målfortjeneste, der var blevet anvendt til at fastsætte skadestærsklen, jf. betragtning 147 i forordningen om midlertidig told, og anførte, at niveauet på (+ 1,65 %) var utilstrækkeligt og ikke repræsentativt for den pågældende erhvervsgren i en situation uden dumpingimport. EU-erhvervsgrenen hævdede, at Kommissionen bør vælge en højere fortjenstmargen og foreslog en række alternative metoder til at fastsætte den relevante fortjenstmargen. Som nævnt i betragtning 8 ovenfor fremlagde EU-erhvervsgrenen også oplysninger om historiske fortjenester fra før den betragtede periode og foreslog at anvende 2008 som et muligt alternativ som det bedst egnede referenceår. Endelige medførte de reviderede omkostningsoplysninger for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode også ændringer i rentabiliteten, jf. forklaringen i betragtning 61 ovenfor.

               (123)

               Kommissionen bemærker, at rentabilitetsoplysninger i tilknytning til den pågældende vare udgør et mere nøjagtigt benchmark end de rentabilitetsoplysninger for andre varer af stål eller for stålsektoren i almindelighed, som dannede grundlag for nogle af de metoder, der var blevet foreslået af EU-erhvervsgrenen. Disse metoder blev derfor afvist.

               (124)

               Kommissionen bemærker endvidere, at rentabilitetsoplysningerne fra den betragtede periode, for så vidt som der findes et år med normale konkurrencevilkår, udgør et mere nøjagtigt benchmark end rentabilitetsoplysningerne fra før den betragtede periode, som var grundlaget for nogle af de øvrige metoder, der var blevet foreslået af EU-erhvervsgrenen. Af de årsager, der er forklaret i betragtning 147-148 i forordningen om midlertidig told konstaterede Kommissionen, at 2012 afspejlede den fortjeneste, der kunne opnås af EU-erhvervsgrenen under normale konkurrencevilkår i en situation uden dumpingimport. Metoder baseret på oplysninger fra årene før den betragtede periode blev derfor afvist.

               (125)

               Kommissionen bemærker, at det fortjenstniveau, der foreløbigt var blevet fastsat i betragtning 147 i forordningen om midlertidig told, var i tråd med de omkostninger og indtægter i 2012, der var blevet indsendt af EU-erhvervsgrenen og kontrolleret af Kommissionen i den indledende fase.

               (126)

               Som nævnt i betragtning 61 ovenfor førte de reviderede indsendte oplysninger, som var blevet kontrolleret efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, til ændringer i niveauet for visse indikatorer vedrørende rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast. De reviderede oplysninger blev anvendt konsekvent for hele den betragtede periode. Som det fremgår af tabellerne i betragtning 66-68, var omkostningerne og fortjenesten blevet ændret en smule i alle årene som følge heraf. Især er rentabiliteten ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i 2012 ændret til 4,8 %, mens rentabiliteten i den indledende fase var på 1,65 %. Ændringen i rentabiliteten skyldtes, at de reviderede udgifter var lavere, hvilket derfor resulterede i en højere fortjeneste.

               (127)

               Kommissionen konstaterede, at fortjenesten i 2012 afspejlede den fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen kunne have opnået under normale konkurrencevilkår i en situation uden dumping. Dette reviderede fortjenstniveau, der blev opnået i 2012, blev derfor anvendt som målfortjeneste i den endelige fase for at fastsætte skadestærsklerne. Som følge heraf bør udtrykket »1,65 %« i betragtning 147 i forordningen om midlertidig told erstattes med »4,8 %«.

               (128)

               Efter den endelige fremlæggelse af konklusioner bemærkede EU-erhvervsgrenen, at fortjenstmargenerne for andre varer og andre perioder ikke bør udelukkes som mulige metoder til fastsættelse af den normale fortjeneste. EU-erhvervsgrenen fremhævede Kommissionens rolle med hensyn til at foretage en evaluering af fakta for at fastlægge den mest nøjagtige fortjenstmargen i hver enkelt situation. For så vidt angår den foreliggende sag, anførte EU-erhvervsgrenen, at 2012 ikke var et år med normale konkurrencevilkår på grund af høje skrotpriser, svag efterspørgsel og afvikling af en producentvirksomhed fra Det Forenede Kongerige, hvilket førte til yderligere forsyninger på markedet. Derfor burde fortjenstmargener for andre varer og/eller andre perioder have været anvendt i stedet for.

               (129)

               Kommissionen bemærker, at den har udført en specifik analyse af situationen på markedet i den betragtede periode i lyset af de argumenter vedrørende skrotpriser, efterspørgsel og afvikling af en producentvirksomhed, som EU-erhvervsgrenen var fremkommet med i den indledende fase. Som anført i betragtning 148 i forordningen om midlertidig told måtte disse omstændigheder foranledige Kommissionen til at anse 2011 for ikke at være en periode med normale markedsvilkår. Til gengæld finder Kommissionen ikke, at disse forhold begrunder, at man ser bort fra 2012. For så vidt angår skrotpriserne toppede prisen i begyndelsen af 2011, og skrotpriserne vedblev med at falde i 2012, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told. For så vidt angår den angiveligt svage efterspørgsel steg forbruget med 9 % fra 2011 til 2012, jf. betragtning 57 i forordningen om midlertidig told. Med hensyn til afviklingen af en producentvirksomhed påvirkede forstyrrelserne markedet, især i 2011, selv om afviklingen var afsluttet i begyndelsen af 2012.

               (130)

               Af disse årsager afviste Kommissionen klagerens argumenter og bekræfter konklusionen om, at 2012 var en periode med normale markedsvilkår. Da der findes et år med normale konkurrencevilkår i undersøgelsesperioden, er det ikke nødvendigt at basere fastsættelsen af den normale fortjeneste på andre perioder eller andre varer.

               (131)

               Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner satte en interesseret part spørgsmålstegn ved, om EU-erhvervsgrenens målpriser var blevet beregnet korrekt, og navnlig, om Kommissionen havde beregnet den faktiske fortjeneste og målfortjenesten særskilt for hvert enkelt varekontrolnummer, eller om Kommissionen havde anvendt samme fortjenstmargen for alle varekontrolnumre.

               (132)

               Som svar på spørgsmålet bekræfter Kommissionen, at den standardiserede metode er blevet anvendt: Målprisen pr. enhed er blevet beregnet ved at lægge målfortjenesten, der blev fastsat ovenfor, til produktionsomkostningerne for hvert enkelt varekontrolnummer. Den faktisk opnåede fortjeneste var til gengæld forskellig for hvert enkelt varekontrolnummer og svarede til forskellen mellem de gennemsnitlige salgspriser og de gennemsnitlige omkostninger for hvert enkelt varekontrolnummer. Den pågældende interesserede parts spørgsmål anses således for besvaret.

               (133)

               Endelig bør det nævnes, jf. betragtning 40-49 ovenfor, at prissammenligningen mellem importen fra Kina og EU-producenterne blev justeret til niveauet for de varer, der var blevet losset i Det Forenede Kongerige eller Irland. Som følge heraf blev beregningen af skadestærsklen også ændret for at afspejle en sammenligning mellem priserne på de varer, der blev losset i havnen i Det Forenede Kongerige eller Irland. Det medførte en forøgelse af skadesmargenen.

               (134)

               En interesseret part fremhævede, at niveauet for skades- og dumpingmargenerne for de kinesiske eksporterende producenter synes selvmodsigende, da producenter med højere dumpingmargener har lavere skadesmargener.

               (135)

               Kommissionen bemærker, at den normale værdi er baseret på referencelandet og derfor er den samme for alle kinesiske eksporterende producenter. Det kan således forventes, at en højere dumpingmargen ville være en følge af lavere cif-eksportpriser, hvilket også fører til en højere underbudsmargen. Imidlertid fandt eksporten til Unionen fra en kinesisk eksporterende producent (Xicheng Group) sted gennem uafhængige handelsvirksomheder i Kina. De eksportpriser, der anvendtes til beregning af dumpingmargenen, blev fastsat på grundlag af de priser, der blev faktureret til uafhængige handelsvirksomheder, mens de cif-priser, der blev anvendt til beregningen af skadesmargenen, blev fastsat ud fra de priser, der blev betalt af de første uafhængige købere i Unionen. Cif-priserne oversteg eksportpriserne med mindst 20 %. Denne forskel i salgskanaler medførte, at forskellen mellem dumpingmargen og skadesmargen for denne eksporterende producent blev øget.

               (136)

               Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 144-151 i forordningen om midlertidig told under hensyntagen til ændringen i den målfortjeneste, der blev nævnt i betragtning 121.

         2.   Endelige foranstaltninger

               (137)

               I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare svarende til skadesmargenen i henhold til reglen om den lavest mulige told. Kommissionen bemærker, at de interesserede parters påstande vedrørende dumpingmargenen derfor ikke ville have ændret foranstaltningernes niveau, selv hvis de var blevet antaget.

               (138)

               Ud fra ovenstående fastsættes den toldsats, som vil blive indført, som følger:

                           Virksomhed

                           Skadesmargen (%)

                           Dumpingmargen (%)

                           Endelig antidumpingtold (%)

                           Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.
                           Jiangyin

                           18,4

                           62,1

                           18,4

                           Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.
                           Jiangyin

                           18,4

                           62,1

                           18,4

                           Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.
                           Zhangjiagang

                           22,5

                           48,1

                           22,5

                           Alle andre virksomheder

                           22,5

                           62,1

                           22,5

               (139)

               De individuelle virksomhedsspecifikke antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, er fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Den pågældende importerede vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse toldsatser, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.

               (140)

               Anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter en ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.

               (141)

               For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der gælder for »alle andre virksomheder«.

               (142)

               For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i UP.

         3.   Endelig opkrævning af midlertidig told

               (143)

               Som følge af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt.

               (144)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1225/2009 —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke af jern, ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustfrit stål, hurtigstål og silicium-manganstål), kun varmvalsede, herunder varer, der er snoet efter valsningen; stænger med indsnit, riller, ribber og lign., der er fremkommet under valsningen eller snoet efter valsningen. Det vigtigste kendetegn ved høj udmattelsesstyrke er evnen til at modstå repeterede spændinger uden at knække og særligt evnen til at modstå mere end 4,5 mio. udmattelsesbelastninger ved anvendelse af et spændingsforhold (min./maks.) på 0,2 og en spændingsvidde, der overstiger 150 MPa, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 og ex 7228 30 89 (Taric-koder 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 og 7228308910) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

               Virksomhed

               Told (%)

               Taric-tillægskode

               Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin

               18,4

               C060

               Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd., Jiangyin

               18,4

               C061

               Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C062

               Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C063

               Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C064

               Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

               22,5

               C065

               Alle andre virksomheder

               22,5

               C999

         3.   Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at de(t/n) (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
   4.   Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved gennemførelsesforordning (EU) 2016/113, opkræves endeligt.
   Artikel 3
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 2016.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/113 af 28. januar 2016 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 23 af 29.1.2016, s. 16).

      (3)  EUT C 143 af 30.4.2015, s. 12.

      (4)  Kommissionens forordning (EU) 2015/2386 af 17. december 2015 om at gøre importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke med oprindelse i Folkerepublikken Kina til genstand for registrering (EUT L 332 af 18.12.2015, s. 111).

      (5)  Da den normale værdi beregnes på grundlag af oplysninger fra én enkelt virksomhed i Sydafrika, kan det nøjagtige tal ikke oplyses.

      (6)  Panelets rapport af 16. november 2007, DS337, European Communities — Anti-Dumping Measure on Farmed Salmon from Norway (WT/DS337/R).

      (7)  Domstolens dom af 29. maj 1997, Rotexchemie, C-26/96, dom, ECLI:EU:C:1997:261, præmis 16.

      (8)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, kontor CHAR 04/039, 1049 Bruxelles, Belgien.