title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1346/2014 af 17. december 2014 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009

text:
               18.12.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 363/82

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1346/2014
   af 17. december 2014
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om ophævelse af den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   SAGSFORLØB

   1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               I juli 2002 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1339/2002 (2) en endelig antidumpingtold på 21 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og en endelig antidumpingtold på 18,3 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (»den oprindelige undersøgelse«).

               (2)

               Ved forordning (EF) nr. 1338/2002 (3) indførte Rådet en endelig udligningstold på 7,1 % på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.

               (3)

               Ved afgørelse 2002/611/EF (4) godtog Kommissionen et pristilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af en indisk eksporterende producent, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd (»Kokan«).

               (4)

               I februar 2004 hævede Rådet ved forordning (EF) nr. 236/2004 (5) satsen for den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina fra 21 % til 33,7 % efter en fornyet antiabsorptionsundersøgelse.

               (5)

               I marts 2004 ophævede Kommissionen ved Kommissionens afgørelse 2004/255/EF (6) afgørelse 2002/611/EF efter Kokans frivillige tilbagetrækning af tilsagnet.

               (6)

               Ved afgørelse 2006/37/EF (7) godtog Kommissionen et nyt tilsagn både vedrørende antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne over for importen fra Indien, der blev afgivet af Kokan. Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 og (EF) nr. 1339/2002 blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 (8) i overensstemmelse hermed.

               (7)

               Ved forordning (EF) nr. 1000/2008 (9) indførte Rådet en antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse af foranstaltningerne. Ved forordning (EF) nr. 1010/2008 (10) indførte Rådet en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og ændrede størrelsen af antidumpingtolden på importen af sulfanilsyre fra Indien efter en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse.

         2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (8)

               Den 1. juli 2013 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (11) af de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra Kina og Indien en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009. Anmodningen blev indgivet af CUF — Quimicos Industriais (»ansøgeren« eller »CUF«), den eneste producent af sulfanilsyre i Unionen, der således tegner sig for 100 % af EU-produktionen.

               (9)

               Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

         3.   Indledning af en udløbsundersøgelse

               (10)

               Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 16. oktober 2013 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (12) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

         4.   Sideløbende undersøgelse

               (11)

               Ved en indledningsmeddelelse af 16. oktober 2013 i Den Europæiske Unions Tidende
                   (13) indledte Kommissionen også en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (14), af de gældende udligningsforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien.

         5.   Undersøgelse

   5.1.   Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode

               (12)

               Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2012 til 30. september 2013 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, 30. september 2013 (»den betragtede periode«).

         5.2.   Berørte parter

               (13)

               Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de eksporterende producenter i Kina og i Indien, importørerne, de brugere, som, den vidste, var berørt af sagen, og repræsentanterne for de eksporterende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen.

               (14)

               Den eneste EU-producent, som også var den eneste interesserede part, der anmodede om at blive hørt, blev hørt.

         5.3.   Stikprøveudtagning

               (15)

               I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Indien og Kina og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen fremgik det af indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at foretage en stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at foretage stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og give Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.

               (16)

               Kommissionen modtog besvarelser af stikprøveskemaet fra to indiske eksporterende producenter, men ingen besvarelser fra kinesiske eksporterende producenter. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.

               (17)

               En ikke forretningsmæssigt forbundet importør besvarede stikprøveskemaet, men importerede imidlertid ikke den pågældende vare fra de pågældende lande og besvarede ikke spørgeskemaet. Derfor blev der ikke foretaget stikprøveudtagning.

               (18)

               Da der kun findes én EU-producent, blev der ikke foretaget stikprøveudtagning af EU-producenter.

         5.4.   Undersøgelse

               (19)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og på at fastslå Unionens interesser. Kommissionen sendte spørgeskemaer til den eneste EU-producent, til de to eksporterende producenter i Indien, til kendte importører og til EU-brugere.

               (20)

               Ud af de to indiske eksporterende producenter indsendte kun en (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd) en fuldstændig besvarelse. Denne indiske producent tegnede sig for størstedelen af den samlede indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (21)

               Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

                           a)

                              EU-producent:

                                       —

                                       CUF — Quimicos Industriais, Estarreja, Portugal

                           b)

                              Eksporterende producent og producent i referenceland:

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indien

                           c)

                              EU-brugere:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Tyskland

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugal

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Spanien.

         B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

               (22)

               Den pågældende vare er sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060). Der findes to sulfanilsyrekvaliteter, som fastlægges efter renheden: en teknisk kvalitet og en renset kvalitet. Nogle gange sælges den rensede kvalitet desuden i form af et salt af sulfanilsyre. Sulfanilsyre anvendes som råmateriale i produktionen af optiske blegemidler, betontilsætningsstoffer, farvestoffer til levnedsmidler og specialfarvestoffer. Begrænset brug i lægemiddelindustrien blev ligeledes noteret. Skønt det ikke anfægtes, at begge kvaliteter har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og derfor anses for at være en og samme vare, er det vigtigt at bemærke, at undersøgelsen viste, at udskifteligheden i praksis er begrænset. Især brugere, som anvender renset sulfanilsyre, ville kun kunne anvende den tekniske kvalitet, hvis de selv kunne rense den yderligere. De brugere, som anvender eller foretrækker teknisk sulfanilsyre, kunne i teorien anvende den rensede kvalitet, men på grund af prisforskellen (20 %-25 %) er dette ikke en økonomisk bæredygtig løsning.

               (23)

               Sulfanilsyre er en ren råvare og dens grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber er identiske uanset oprindelsesland. Den pågældende vare og de varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter i de pågældende lande på deres hjemmemarkeder og til tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenten på EU-markedet, anses således for at have samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i alt væsentligt samme anvendelsesformål og betragtes derfor som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

               (24)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der i øjeblikket fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet ved et muligt udløb af de gældende foranstaltninger over for importen fra Kina og Indien.

         1.   Indledende bemærkninger

   1.1.   Kina

               (25)

               Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 39 kendte kinesiske eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder. Der var ingen af disse producenter, som gav sig til kende og var samarbejdsvillige.

               (26)

               Kommissionen oplyste de kinesiske myndigheder og de berørte eksporterende producenter om, at den agtede at gøre brug af de foreliggende faktiske oplysninger i forbindelse med sine konklusioner på grundlag af grundforordningens artikel 18. Parterne fremsatte ikke bemærkninger i den forbindelse.

               (27)

               Derfor måtte konklusionerne vedrørende dumping og sandsynligheden for fornyet dumping baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. oplysninger, som ansøgeren har fremlagt, navnlig oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat.

               (28)

               Der blev kun importeret en mindre mængde af den pågældende vare fra Kina til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

         1.2.   Indien

               (29)

               Efter indledningen af udløbsundersøgelsen kontaktede Kommissionen 25 kendte indiske eksporterende producenter, hvoraf kun en, nemlig Kokan, besvarede spørgeskemaet og var samarbejdsvillig i forbindelse med undersøgelsen. Virksomheden tegnede sig for størstedelen af den indiske eksport til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (30)

               I den betragtede periode opererede den eksporterende producent under et pristilsagn, som var godtaget af Kommissionen, og som konstateredes overholdt.

         2.   Dumping

   2.1.   Kina

   2.1.1.   Referenceland

               (31)

               Den normale værdi blev fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«), jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

               (32)

               I den oprindelige undersøgelse blev Indien anvendt som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I indledningsmeddelelsen blev der peget på Indien som referenceland, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger, og der var ingen tegn på, at Indien ikke længere var et egnet valg. EU-erhvervsgrenen foreslog USA som referenceland i sin anmodning om en fornyet undersøgelse, men som følge af den omstændighed, at der kun er en enkelt producent i USA, og at markedet i USA har været beskyttet af antidumping- og udligningstold på importen af sulfanilsyre fra Kina og Indien i over 20 år, blev dette forslag forkastet. Derfor blev Indien valgt som referenceland også i forbindelse med denne undersøgelse.

               (33)

               Dataene fra den samarbejdsvillige indiske eksporterende producent blev derfor anvendt.

         2.1.2.   Normal værdi

               (34)

               Den normale værdi blev fastsat på grundlag af data fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, nemlig Kokan, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Hjemmemarkedssalget blev anvendt som grundlag for at fastsætte den normale værdi (se betragtning 42-47).

         2.1.3.   Eksportpris

               (35)

               I lyset af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksporterende producenters side og dermed manglende specifikke oplysninger om de kinesiske priser blev eksportprisen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, og med henblik herpå blev der anvendt statistiske kilder (Eurostat). Denne informationskilde betragtes som værende tæt på de kinesiske eksportørers faktiske priser ved salg til EU-kunder.

         2.1.4.   Sammenligning

               (36)

               Sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på grundlag af priserne ab fabrik.

               (37)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, blev der i givet fald taget behørigt hensyn til eksportprisen i form af justeringer. Med henblik på at udtrykke eksportprisen ab fabrik og på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse justerede Kommissionen cif-prisen ud fra Eurostats oplysninger om fragt-, forsikrings-, håndterings- og kreditomkostninger. Disse justeringer udgjorde mellem 5 % og 10 % af cif-prisen.

         2.1.5.   Dumping

               (38)

               Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.

               (39)

               På grund af den manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side findes der ingen oplysninger om importvaresortimentet. I mangel af oplysninger om de importerede mængder af renset og teknisk sulfanilsyre blev det dog fastslået, at — selv om man antager, at hele importen var af renset sulfanilsyre, der i gennemsnit er 20 % dyrere end den tekniske kvalitet — ligger Eurostats importpriser på et niveau, som i forhold til de normale værdier i referencelandet ikke tydede på dumping.

               (40)

               Endvidere var importmængden fra Kina meget lav i NUP, jf. betragtning 28. Det er generelt accepteret i den berørte erhvervsgren, at små mængder ad hoc-forsendelser af sulfanilsyre har betydeligt højere enhedspriser end regelmæssige ordrer i større mængder, hvilket kan forklare det høje importprisniveau, som Eurostat oplyste.

               (41)

               Selv om de foreliggende tal tyder på negativ dumping, kan en sådan konklusion derfor være af begrænset relevans på grund af de lave importmængder og manglende oplysninger om importvaresortimentet, som er et vigtigt element på grund af den betydelige prisforskel mellem den rensede og den tekniske kvalitet.

         2.2.   Indien

   2.2.1.   Normal værdi

               (42)

               Hjemmemarkedssalget for den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent af hver type af den pågældende vare foregik i repræsentative mængder og i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

               (43)

               For hver varetype blev andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode fastlagt.

               (44)

               Hele hjemmemarkedssalget foregik til nettosalgspriser, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, og det rentable hjemmemarkedssalg udgjorde derfor over 80 % af den samlede salgsmængde af hver varetype. Som følge heraf blev den normale værdi for hver af varetyperne baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den type i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (45)

               Ansøgeren hævdede, at trykket fra den kinesiske import, som kom ind på det indiske marked fordrejede de indiske hjemmemarkedspriser og dermed fastsættelsen af den normale værdi.

               (46)

               Som fastslået ovenfor i betragtning 44 udgjorde rentabelt salg på hjemmemarkedet over 80 % af det samlede salg af hver varetype, og den normale værdi måtte derfor fastsættes ud fra den faktiske hjemmemarkedspris. Uanset om importen fra Kina udøvede et nedadgående tryk på det indiske hjemmemarked, fastsættes den normale værdi på en sådan måde, at et sådant tryk ikke påvirker vurderingen. Hvis højst 80 % af salget af en bestemt varetype faktisk var rentabel, ville fastsættelsen af den normale værdi kun blive baseret på dette rentable salg. Hvis alt salg af en bestemt varetype blev tabsgivende, ville den normale værdi endvidere blive baseret på de samlede produktionsomkostninger og en rimelig fortjenstmargen.

               (47)

               Kommissionen betragter derfor ansøgerens påstand som værende irrelevant i forbindelse med beregningen af den normale værdi.

         2.2.2.   Eksportpris

               (48)

               Den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, og eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

               (49)

               Ansøgeren hævdede, at der er et modsætningsforhold mellem prisudviklingen for benzen og prisudviklingen for den indiske eksport til Unionen. Ansøgeren fandt dette så meget desto mere bemærkelsesværdigt, eftersom denne anførte, at det mindstepristilsagn, som Kommissionen havde godkendt, blev indekseret ud fra benzenprisudviklingen. Ansøgeren hævdede også, at pristilsagnet gjorde, at eksportpriserne for den største indiske eksporterende producent ikke var repræsentative.

               (50)

               Kommissionen konstaterede, at benzen som råmateriale til produktion af anilin, der er det vigtigste råmateriale i sulfanilsyre, ikke må udgøre over mellem 50 % og 60 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare. Desuden begrænser pristilsagnets indeksklausul virkningen af benzenprisudviklingen på mindsteprisen. Endelig blev overholdelsen af mindstepristilsagnet kontrolleret under kontrolbesøget på stedet, og det blev konstateret, at eksportprisniveauerne konsekvent var betydeligt højere end de mindstepriser, der var fastsat i tilsagnet, hvorved indvirkningen blev begrænset.

               (51)

               Ansøgeren hævdede endvidere, at de indiske eksporterende producenter efter al sandsynlighed foretog små leverancer til eksport til Unionen, som tiltrak høje spotpriser, hvorved eksportprisniveauet blev kunstigt hævet.

               (52)

               Undersøgelsen afslørede intet salg af den art fra Kokan, den vigtigste indiske eksporterende producent. Langt størstedelen (over 99 %) af salget fra de øvrige indiske eksportører til Unionen bestod ligeledes af mængder, der ikke kan betragtes som værende spotsalg.

               (53)

               Ud fra ovenstående konklusioner må ansøgerens påstande vedrørende den manglende repræsentativitet af de indiske eksportpriser til Unionen afvises.

         2.2.3.   Sammenligning

               (54)

               Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (55)

               På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. Denne justering var på mellem 6 % og 10 % af cif-prisen, EU's grænse.

         2.2.4.   Dumping

               (56)

               Som fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat for samme vare, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den pågældende vare.

               (57)

               På dette grundlag var den beregnede dumpingmargen for den samarbejdsvillige eksporterende producent negativ. Der fandt således ingen dumping sted i NUP.

               (58)

               Ansøgeren hævdede, at konklusionen om, at der ikke forekom dumping fra den største eksporterende producents side, ikke kan udvides til også at omfatte de øvrige indiske eksporterende producenter, da dennes eksportpriser er baseret på et tilsagn om en mindsteimportpris.

               (59)

               Den største indiske eksporterende producents eksportpriser blev imidlertid fastsat på niveauer, der var betydeligt højere end mindstepriserne i tilsagnet. Desuden konstateredes prisniveauet for de øvrige indiske producenter — ud fra Eurostatdata — at være betydeligt højere end den største eksporterende producents eksportpriser. Endelig viste undersøgelsen, at den samarbejdsvillige eksporterende producents eksportsalgspriser til tredjelande, som ikke er omfattet af et tilsagn eller antidumpingtold, blev fastsat på et niveau svarende til dennes eksportsalg til Unionen og således ikke var dumpingpriser. Kommissionen konkluderer derfor, at de indiske eksportpriser blev fastsat uafhængigt af pristilsagnet og på markedsvilkår.

               (60)

               Ansøgerens påstand om, at der var blevet konstateret dumping for de øvrige indiske eksporterende producenters vedkommende, måtte derfor afvises.

         3.   Sandsynligheden for fornyet dumping

   3.1.   Indledende bemærkninger

               (61)

               Der har været amerikanske antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og Kina og udligningsforanstaltninger over for Indien siden 1992. I 2011 forlængede det amerikanske handelsministerium den gældende udligningstold på importen fra Indien på 43,7 % og de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen fra både Indien og Kina på mellem 19,1 % og 114,8 %. Foranstaltningernes niveau lukkede effektivt det amerikanske marked for indisk og kinesisk import.

         3.2.   Kina

               (62)

               Produktionskapaciteten i Kina blev beregnet ud fra data indgivet af EU-producenten og den eneste amerikanske producent Nation Ford Chemical Company (»NFC«) i den fornyede amerikanske undersøgelse vedrørende udløbet af antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Kina (USITC publication 4270).

               (63)

               NFC oplyste, at produktionskapaciteten i Kina ville muliggøre en produktion på 65 500 ton sulfanilsyre om året, hvilket er i overensstemmelse med ansøgerens vurdering; denne hævdede ud fra en undersøgelse foretaget af den kinesiske erhvervsgren, at kapaciteten i Kina er på mellem 65 500 og 82 000 ton. Den uudnyttede kapacitet blev beregnet til at være på 20 %, hvilket ville svare til mellem 13 100 ton og 16 400 ton. Dette er over det dobbelte af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (64)

               Ansøgeren hævdede endvidere, at det også lykkedes de kinesiske eksportører at komme ind på det indiske marked, og underbyggede denne påstand ved at indsende statistiske data baseret på de indiske myndigheders eksport/importdatabase. Dataene viste en stor stigning i importen fra Kina af renset sulfanilsyre til Indien i NUP i forhold til tidligere perioder til priser, der underbød den samarbejdsvillige indiske producents salgspriser på renset sulfanilsyre på hjemmemarkedet. Da den normale værdi for renset sulfanilsyre, under behørig hensyntagen til fragt- og forsikringsomkostninger, blev fastsat ud fra den eneste samarbejdsvillige indiske producents hjemmemarkedssalg af renset sulfanilsyre i repræsentative mængder, som lå på mellem 92 500 INR og 112 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn), bekræfter dataene, at importen fra Kina af renset sulfanilsyre kom ind på det indiske marked til dumpingpriser på mellem 82 500 INR og 92 500 INR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). Denne konstaterede dumping af importen til det indiske marked bidrog til vurderingen af de kinesiske eksporterende producenters forventede adfærd, hvis de nuværende foranstaltninger fik lov at udløbe.

               (65)

               I betragtning af den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina og oplysningerne om landets prisadfærd på et tredjemarked, der ikke er beskyttet af handelsbeskyttelsesforanstaltninger, er der en sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

         3.3.   Indien

               (66)

               Den samlede kapacitet, der er til rådighed i Indien, blev også beregnet ud fra data fra både NFC og den eneste EU-producent.

               (67)

               Ansøgeren anslog den samlede kapacitet i Indien til omkring 13 500 ton, hvoraf 2 700 ton kan anses for at være uudnyttede. Disse tal er i fuld overensstemmelse med de data, der er fremlagt af den eneste amerikanske producent — NFC — i den amerikanske undersøgelse.

               (68)

               Ansøgeren hævdede, at en uudnyttet kapacitet på 2 700 ton er en trussel mod dennes salg, da det udgør en betydelig andel af EU-forbruget, og at en sådan uudnyttet kapacitet sandsynligvis vil vokse som følge af den stigende tilstedeværelse af kinesiske varer på det indiske marked, og at der derfor vil være et øget incitament til at eksportere.

               (69)

               I den forbindelse bemærkede Kommissionen, at den største indiske eksporterende producent opgav sin status som eksportorienteret virksomhed i 2013, da denne planlagde at øge sit salg på hjemmemarkedet. Dette salg var blevet alvorligt begrænset af betingelserne i EOUS. Virksomheden bekræftede, at trods den voksende import fra Kina fornemmede den ikke et betydeligt pres fra kinesiske konkurrenter, for så vidt angår den tekniske kvalitet af sulfanilsyre (som er den vare, Kokan fortrinsvis er interesseret i), og at det indiske marked efter dens vurdering havde gode udviklingsmuligheder. Derfor er der ingen grund til at antage, at uudnyttet kapacitet hos de indiske producenter vil blive omdirigeret til Unionen som følge af et påstået kinesisk pres på det indiske marked.

               (70)

               Uanset denne anslåede indiske uudnyttede kapacitet synes der ikke at være en sandsynlighed for fornyet dumping, i betragtning af at hverken eksporten til Unionen eller til tredjelande fandt sted til dumpingpriser.

               (71)

               Undersøgelsen viste ikke, at den samarbejdsvillige eksporterende producent havde en anden prisadfærd ved salg til tredjelande i forhold til virksomhedens eksportsalg til Unionen. Priserne på den betydelige eksportmængde til tredjelande var på et niveau, der kan sammenlignes med EU-erhvervsgrenens salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.

               (72)

               Ansøgeren fremlagde i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger nye statistiske data og hævdede ud fra dem, at den indiske eksport til Tyrkiet fandt sted til dumpingpriser.

               (73)

               Kommissionen konstaterede og undersøgte en tilsvarende mængde af Indiens eksport til Tyrkiet og kunne tilskrive den til den samarbejdsvillige eksporterende producent. Derfor kunne Kommissionen basere sine beregninger på mere præcise og detaljerede data vedrørende både varesortiment og prisniveauer. Kommissionen bekræfter, at den eksporterede mængde ikke blev dumpet.

         3.4.   Konklusion om sandsynligheden for fornyet dumping

               (74)

               For så vidt angår Kina, blev der truffet konklusioner på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, da der ikke var nogen samarbejdsvilje og dermed ikke nogen virksomhedsspecifikke data vedrørende Kinas uudnyttede kapacitet og prisadfærd i tredjelande til rådighed.

               (75)

               I betragtning af, at de foreliggende oplysninger tyder på stor uudnyttet kapacitet i Kina og dumpingadfærd på tredjemarkeder, og af det attraktive prisniveau på EU-markedet, anses sandsynligheden for fornyet dumping for reel.

               (76)

               Der blev imidlertid ikke konstateret nogen sandsynlighed for fornyet dumping, for så vidt angår Indien, ud fra den manglende dumping i den nuværende undersøgelsesperiode, den uudnyttede kapacitet, som ligger betydeligt under Kinas, og de høje eksportprisniveauer ved eksport til Unionen og resten af verden.

         D.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

   1.   EU-produktion og definition af EU-erhvervsgrenen

               (77)

               I den nuværende undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af en enkelt EU-producent, som derfor tegner sig for 100 % af EU-produktionen og udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

         2.   EU-forbruget

               (78)

               EU-forbruget blev beregnet på grundlag af:

                           —

                           EU-erhvervsgrenens salgsmængde af samme vare på EU-markedet

                           —

                           importmængden af sulfanilsyre (Taric-niveau) til EU-markedet ifølge Eurostat.

               (79)

               Da EU-erhvervsgrenen kun består af en producent, og der kun er en eksporterende producent i USA, er det nødvendigt at forelægge oplysningerne i tabellerne nedenfor i indekseret form for at tage hensyn til fortrolige forretningsoplysninger.

                  Tabel 1

                  Forbrug på EU-markedet

                           Mængde (indeks)

                           2010

                           2011

                           2012

                           NUP

                           EU-forbrug (2010 = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse

               (80)

               Undersøgelsen viste, at markedet for sulfanilsyre gradvist ekspanderede i den betragtede periode og voksede med 14 % i slutningen af NUP.

         3.   Import fra de pågældende lande

   a)   Importmængde og markedsandel

      Tabel 2

      Import fra de pågældende lande

               Importmængde (indeks)

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Kina

                  100

                  77

                  14

                  1

               Indien

                  100

                  422

                  187

                  52

               Pågældende lande i alt

                  100

                  110

                  30

                  6

                  Kilde: Eurostat

      Tabel 2(a)

      Import fra de pågældende lande

               Importmængder (intervaller) (15)

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Kina

               650-1 000

               500-800

               90-250

               10-60

               Indien

               50-200

               250-550

               100-250

               10-80

               Pågældende lande i alt

               700-1 200

               750-1 350

               190-500

               20-140

                  Source: Eurostat

      Tabel 3

      De pågældende landes markedsandel

               Markedsandel (indeks)

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Markedsandel for importen fra Kina

                  100

                  73

                  13

                  1

               Markedsandel for importen fra Indien

                  100

                  397

                  177

                  46

               Pågældende lande i alt

                  100

                  103

                  28

                  5

               (81)

               Hvis man iagttager hvert land for sig, faldt importmængderne af sulfanilsyre fra Kina med 99 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og markedsandelen faldt også med 99 % i samme periode.

               (82)

               Importmængden med oprindelse i Indien faldt med 48 % i den betragtede periode, og markedsandelen faldt med 54 % i samme periode.

               (83)

               Den samlede importmængde af sulfanilsyre fra de pågældende lande faldt med 94 % i den betragtede periode og er faldet til et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode. Ligeledes svandt markedsandelen for importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande med 95 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.

         b)   Importpriser

      Tabel 4

      Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Importpris fra Kina (indeks: 2010 = 100)

                  100

                  92

                  104

                  164

               Importpris fra Indien (indeks: 2010 = 100)

                  100

                  79

                  84

                  92

               Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande (indeks: 2010 = 100)

                  100

                  93

                  104

                  126

                  Kilde: Eurostat

      Tabel 4a

      Gennemsnitspriser på importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande

               Prisintervaller (16)

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Importpris fra Kina

               1 000-1 400

               950-1 350

               1 000-1 400

               1 700-2 500

               Importpris fra Indien

               1 200-1 800

               1 000-1 400

               1 100-1 500

               1 300-1 700

               Gennemsnitlige importpriser fra de pågældende lande

               1 000-1 800

               950-1 400

               1 000-1 500

               1 300-2 500

                  Source: Eurostat

               (84)

               Den gennemsnitlige importpris på sulfanilsyre fra Kina faldt en smule i 2011 med 8 % og udviste derefter en stigende tendens med en meget stærk stigning på 64 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (85)

               De gennemsnitlige priser på den pågældende vare fra Indien faldt med 21 % i 2011 og voksede derefter gradvis, men lå stadig 8 % under prisniveauet for 2010.

         c)   Prisunderbudsniveauet

               (86)

               På grund af de små mængder, der blev solgt af de kinesiske eksporterende producenter, og de manglende oplysninger om det importerede varesortiment, kunne der ikke foretages nogen meningsfuld beregning af underbud. Ud fra den antagelse, som blev gjort vedrørende Eurostats priser på import fra Kinai betragtning 39 ovenfor, blev der ikke konstateret underbud i NUP.

               (87)

               Ud fra EU-erhvervsgrenens importstatistikker, jf. betragtning 64 ovenfor, blev det konstateret, at de kinesiske priser på renset sulfanilsyre på det indiske marked, justeret for EU-importtold på 6,5 % på den pågældende vare og omkostninger efter import på 2 % (toldklareringsomkostninger), underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med mellem 5 % og 15 %.

               (88)

               For så vidt angår Indien, blev der ikke konstateret underbud. På grund af den omstændighed, at beregningen er baseret på salgsdata fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, kunne de nøjagtige tal ikke oplyses i respekt for fortrolige forretningsoplysninger. Det underbud, der blev konstateret, var på mellem – 20 % og – 40 %.

               (89)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger og bemærkninger fra EU-producenten beregnede Kommissionen underbud for den resterende del af importen fra Indien ud fra data fra Eurostat. Ifølge disse data blev der ikke konstateret noget underbud i forbindelse med denne import. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 88. Der blev endvidere også foretaget en sammenligning mellem priserne på den pågældende vare produceret og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne på den pågældende vare solgt af indiske eksportører til resten af verden. Denne sammenligning viste heller ikke noget underbud.

               (90)

               EU-producenten fremlagde desuden nye beregninger, der viste, at forskellen mellem gennemsnitsprisniveauet for importen fra Indien og EU-producentens salg var meget lille i 2012. Kommissionen kunne imidlertid ikke acceptere denne beregning, fordi den ikke inddrog det forhold, at importen fra Indien fortrinsvis udgjordes af den tekniske kvalitet, hvorimod EU-producenten udelukkende solgte den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som er omkring 20 % dyrere.

         4.   Import fra andre tredjelande

               (91)

               Med undtagelse af tre ubetydelige transaktioner (i 2010 og 2011 fra Schweiz og i 2012 fra Malaysia) kom al import af sulfanilsyre fra andre tredjelande fra USA i den betragtede periode.

                  Tabel 5

                  Import af sulfanilsyre fra andre tredjelande (USA)

                           2010

                           2011

                           2012

                           NUP

                           Importmængde fra USA (indeks)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           Markedsandel for importen fra USA (indeks)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           Gennemsnitspriser på importen fra USA (indeks)

                              100

                              95

                              101

                              102

                              Kilde: Eurostat

               (92)

               Importen af sulfanilsyre fra USA er vokset betydeligt både i mængde og markedsandel i den betragtede periode med henholdsvis 199 % og 88 %. Da EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil i samme periode, var det importen fra USA, som overtog det marked, som de kinesiske og indiske eksportører efterlod sig.

               (93)

               Prisniveauerne på importen fra USA forblev forholdsvis stabile i den betragtede periode og lå på samme niveau som EU-producentens. I den nuværende undersøgelsesperiode var der intet prisunderbud fra importen fra USA.

         5.   EU-erhvervsgrenens situation

               (94)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade en evaluering af alle økonomiske faktorer med en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

               (95)

               For at respektere fortrolige forretningsoplysninger har det været nødvendigt at forelægge oplysningerne om den eneste EU-producent i indekseret form.

         5.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

      Tabel 6

      Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Produktion i ton (indeks)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Kapacitet i ton (indeks)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Kapacitetsudnyttelsesgrad (indeks)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse

               (96)

               EU-erhvervsgrenens produktion var 7 % højere i den nuværende undersøgelsesperiode end i begyndelsen af den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitet forblev uændret i den betragtede periode, og derfor ændrede kapacitetsudnyttelsesgraden sig på samme måde som produktionen og voksede med 7 % i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (97)

               Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenen forblev på et tilfredsstillende niveau af kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, og at det lykkedes den at nå et optimalt niveau i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (98)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede EU-erhvervsgrenen, at den i hele den betragtede periode kun opnåede optimal kapacitetsudnyttelse i NUP, hvilket viser, at dens genopretning stadig er meget ny og skrøbelig.

               (99)

               Denne bemærkning i Kommissionens vurdering ændrer ikke ved konklusionerne i betragtning 97, som ikke på nogen måde er i strid med EU-erhvervsgrenens bemærkninger.

         5.2.   Slutlagre

      Tabel 7

      Slutlagre i mængde

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Slutlagre i ton (indeks)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse

               (100)

               EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning ultimo året udviste en stærk stigning i 2011 med en faldende tendens herefter, men lå dog stadig 71 % over 2010-niveauet i den nuværende undersøgelsesperiode. Ud fra produktionsmængden i den nuværende undersøgelsesperiode udgør slutlagrene under alle omstændigheder mindre end en måneds produktion.

         5.3.   Salgsmængder og markedsandel

      Tabel 8

      Salgsmængde og markedsandel

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Salgsmængde i ton (indeks)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Markedsandel i % (indeks)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse

               (101)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 4 % i forhold til niveauet i begyndelsen af den betragtede periode. Der var et meget kraftigt dyk i 2011 efterfulgt af en støt stigning.

               (102)

               I markedsandele kan EU-erhvervsgrenens resultater betragtes som stabile i den betragtede periode med undtagelse af i 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel i lighed med det faldende salg også faldt. I de følgende år udviste salget og markedsandelen en stigende tendens. Selv om markedsandelen for EU-producenten i den nuværende undersøgelsesperiode holdt sig lidt under niveauet i 2010, er det værd at bemærke, at EU-erhvervsgrenen stadig formåede at tage del i væksten i EU-forbruget og havde en betydelig markedsandel på EU-markedet i hele den betragtede periode.

               (103)

               EU-erhvervsgrenen anførte i sine bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger, at dens markedsandel er meget ustabil på grund af den omstændighed, at sulfanilsyre er en prisdrevet råvare, og gav som eksempel 2011, hvor EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt.

               (104)

               I den forbindelse skal det understreges, at det tab af markedsandele, der fandt sted i 2011, faldt sammen med en prisstigning fra EU-producentens side stik imod markedstendenserne på det tidspunkt. Undersøgelsen viste ganske rigtigt, at importpriserne fra alle lande faldt med fra 5 % til 20 % i 2011. Det er også værd at bemærke, at de tilgængelige statistiske data viser, at det hovedsagelig var den amerikanske importør, som overtog den markedsandel, EU-erhvervsgrenen mistede.

         5.4.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

      Tabel 9

      Salgspriser

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Gennemsnitlige salgspriser i EUR/ton (indeks)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse

               (105)

               EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet voksede med 12 % i den betragtede periode, hvilket skyldtes overvæltningen af stigningen i omkostningerne til det vigtigste råmateriale (anilin).

         5.5.   Beskæftigelse og produktivitet

      Tabel 10

      Beskæftigelse og produktivitet

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Beskæftigelse (indeks)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Arbejdskraftsproduktivitet (indeks)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Gennemsnitlige arbejdskraftsomkostninger (indeks)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse

               (106)

               Beskæftigelsen i fuldtidsækvivalenter voksede med 17 % i den nuværende undersøgelsesperiode. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviste en stigende tendens i den betragtede periode og voksede med 16 % i den nuværende undersøgelsesperiode i forhold til 2010. Da produktionen kun voksede med 7 %, jf. betragtning 96, faldt arbejdskraftsproduktiviteten med 9 % i den betragtede periode.

         5.6.   Rentabilitet

      Tabel 11

      Rentabilitet

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Rentabilitet (indeks)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Kilde: Spørgeskemabesvarelse

               (107)

               EU-erhvervsgrenens rentabilitet på samme vare faldt i den betragtede periode og lå en smule under det optimale niveau, som EU-erhvervsgrenen anførte. Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at den forblev positiv i hele den betragtede periode.

               (108)

               Faldet i rentabiliteten skyldes hovedsagelig stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger, som voksede med næsten 20 % mellem 2010 og den nuværende undersøgelsesperiode, og som ikke fuldt ud kunne opvejes af stigningen på 12 % i salgspriserne, jf. betragtning 105.

         5.7.   Investeringer, investeringsafkast og likviditet

      Tabel 12

      Investeringer, investeringsafkast og likviditet

               2010

               2011

               2012

               NUP

               Årlige investeringer (indeks)

               —

               100

               133

               57

               Investeringsafkast (indeks)

               100

               86

               30

               103

               Likviditet (indeks)

               100

               116

               68

               82

               (109)

               Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at investere i 2010. Efterfølgende faldt investeringerne i sulfanilsyrevirksomhed med 43 % fra 2011 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode, og deres størrelse i absolutte tal kan anses for at være lav og hovedsagelig vedrøre vedligeholdelsesaktivitet. Disse konklusioner stemmer overens med investeringsafkastet og den lave rentabilitet i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (110)

               Investeringsafkastet fulgte nøje tendensen i rentabiliteten i 2011 og 2012. I den nuværende undersøgelsesperiode blev investeringsafkastet forbedret og nåede op på samme niveau som i 2010 på grund af stigningen i rentabiliteten fra 2012 til den nuværende undersøgelsesperiode (se tabel 11).

               (111)

               Likviditeten udviste en svingende tendens, men var positiv i hele den betragtede periode. I den nuværende undersøgelsesperiode faldt likviditeten med 18 % i forhold til 2010-niveauet. EU-erhvervsgrenen gav ikke udtryk for vanskeligheder med at rejse kapital i den betragtede periode.

         5.8.   Dumpingens omfang og genrejsning efter tidligere dumping

               (112)

               Som konkluderet i betragtning 41 og 57-60 ovenfor blev der ikke konstateret dumping i den nuværende undersøgelsesperiode fra de pågældende landes side.

               (113)

               Under hensyntagen til den manglende dumpingimport fra Kina og Indien samt væksten i salgsmængder og -priser og i kapacitetsudnyttelsesgrad i EU-erhvervsgrenen kan det konkluderes, at foranstaltningerne var formålstjenlige, og at EU-erhvervsgrenen har genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping i den betragtede periode. Der blev observeret en vis nedgang i en række skadesindikatorer såsom rentabilitet og markedsandel i den nuværende undersøgelsesperiode, men dette kan ikke tilskrives importen fra de pågældende lande på grund af dens meget lave niveau i denne periode. Under alle omstændigheder viser de skadesindikatorer, som udviklede sig negativt, stadig en holdbar situation for EU-erhvervsgrenen.

         5.9.   EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet

               (114)

               EU-erhvervsgrenen eksporterede kun ubetydelige mængder i 2012 og den nuværende undersøgelsesperiode, og det konkluderes derfor, at eksporten ikke havde nogen indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.

         6.   Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation

               (115)

               Selv om det gennemsnitlige prisniveau for den pågældende vare fra Kina og Indien i NUP og sammenligningen med tidligere år er af begrænset pålidelighed på grund af de lave importmængder, viste undersøgelsen ikke desto mindre, at den pågældende vare fra Kina og Indien kom ind i Unionen til ikkedumpingpriser.

               (116)

               EU-erhvervsgrenens markedsandel forblev forholdsvis stabil, og det salg, de pågældende lande gik glip af, blev overtaget af importen fra USA på et prisniveau, der svarede til EU-erhvervsgrenens. EU-erhvervsgrenen var i stand til at øge sin salgsmængde og sine gennemsnitlige salgspriser og til at nå op på næsten optimal kapacitetsudnyttelse.

               (117)

               Det moderate fald i markedsandel og rentabilitet i EU-erhvervsgrenen kan ikke tilskrives importen fra Kina og Indien, jf. betragtning 113 ovenfor.

               (118)

               Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den nuværende undersøgelsesperiode.

               (119)

               Selv om EU-erhvervsgrenen fremsatte nogle bemærkninger vedrørende den skadesanalyse, som blev behandlet ovenfor i betragtning 89-90, 98–99 og 103-104, var den enig i den overordnede konklusion vedrørende fravær af væsentlig skade, navnlig i NUP.

         7.   Sandsynligheden for fornyet skade

               (120)

               For vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade er det vigtigt at påpege, at EU-erhvervsgrenen i en situation med optimal kapacitetsudnyttelse — som den, der blev opnået i den nuværende undersøgelsesperiode — ikke var i stand til at dække hele EU-forbruget, og at en betydelig del af EU-forbruget derfor blev nødt til at blive dækket af import.

               (121)

               Desuden producerer EU-erhvervsgrenen kun renset sulfanilsyre, hvilket betyder, at brugere, der foretrækker teknisk sulfanilsyre til deres produktion, må ty til import.

               (122)

               Desuden havde EU-erhvervsgrenen en relativt stabil markedsandel med salg til en række årelange kunder. Det fremgik af undersøgelsen, at for nogle brugere skal leverandørerne af sulfanilsyre undergå en streng og dyr certificerings-/kontrolproces, hvilket gør skift fra én leverandør til en anden mere vanskelige.

               (123)

               Det er i denne sammenhæng, at man undersøger sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

         7.1.   Kina

               (124)

               Da ingen af de kinesiske eksporterende producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, måtte konklusionerne vedrørende Kina baseres på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, især anmodningen om en udløbsundersøgelse.

               (125)

               Som allerede konkluderet i betragtning 63 og 75 har de kinesiske producenter en betydelig uudnyttet kapacitet i forbindelse med produktionen af sulfanilsyre, og der er sandsynlighed for fornyet dumping.

               (126)

               Som angivet i betragtning 64 og 87 tydede de foreliggende oplysninger endvidere på, at Kina for nylig havde solgt øgede mængder af sulfanilsyre til Indien til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.

               (127)

               Endelig synes statistikkerne vedrørende importen fra Kina til det indiske marked, jf. betragtning 64, at vise, at Kina fortrinsvis er interesseret i at sælge den rensede kvalitet af sulfanilsyre, som, hvis den blev sendt ud på EU-markedet, ville være i direkte konkurrence med EU-producentens salg.

               (128)

               Alle disse faktorer tilsammen viser, at Kina hurtigt kunne eksportere betragtelige mængder af sulfanilsyre til dumpingpriser til EU-markedet selv uden at være nødt til at omdirigere sit salg fra andre markeder, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. EU-markedet er prismæssigt attraktivt og ville gøre det muligt for de kinesiske eksportører at opnå stordriftsfordele ved at øge deres produktion. Hvis dette skulle ske, ville EU-erhvervsgrenen stå over for et øjeblikkeligt fald i sit salg og sine salgspriser, hvilket igen ville påvirke kapacitetsudnyttelsen og rentabiliteten. Hvis disse skadesindikatorer forværredes, ville EU-erhvervsgrenens genrejsning hurtigt kunne vende, så der forekom væsentlig skade.

         7.2.   Indien

               (129)

               Som konkluderet ovenfor i betragtning 76 er der for Indiens vedkommende ingen sandsynlighed for fornyet dumping, hvis foranstaltningerne får løb at udløbe. I lyset af denne konklusion er analysen af fornyet skade ikke er nødvendig.

         8.   Konklusion vedrørende fornyet skade

               (130)

               Ud fra konklusionerne af undersøgelsen, jf. ovenstående betragtninger, ville bortfaldet af foranstaltninger efter al sandsynlighed føre til en betydelig stigning i eksporten fra Kina til lave priser, hvilket ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske resultater og føre til fornyet væsentlig skade.

               (131)

               Sandsynligheden for fornyet skade med hensyn til Indien blev ikke analyseret som følge af den negative konklusion vedrørende fornyet dumping fra Indien.

         E.   UNIONENS INTERESSER

   1.   Indledning

               (132)

               For så vidt angår antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Indien, blev det konkluderet, at der ikke var sandsynlighed for fornyet dumping. Derfor er der ikke behov for konklusioner vedrørende Unionens interesser.

               (133)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det i forbindelse med Kina undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde foranstaltningerne. Unionens interesser blev fastlagt ud fra en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte deres synspunkter, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2.

         2.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (134)

               Som forklaret i betragtning 113 har foranstaltningerne været formålstjenlige og gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at konsolidere sin position. Samtidig blev det også konkluderet ovenfor i betragtning 130, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis ville opleve en alvorlig forværring af sin situation, hvis antidumpingforanstaltningerne over for Kina fik lov at udløbe. Det kan derfor konkluderes, at en fortsættelse af foranstaltningerne over for Kina ville være til fordel for EU-erhvervsgrenen.

         3.   Brugernes interesser

               (135)

               Alle kendte brugere blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. Kommissionen modtog fire komplette besvarelser af spørgeskemaet og tre delvise svar/kommentarer fra brugere af sulfanilsyre. Ud fra disse data blev det konstateret, at indvirkningen af omkostningen ved den pågældende vare på produktionsomkostningerne for varer i senere omsætningsled varierer betydeligt brugerne imellem afhængigt af varetypen i senere omsætningsled.

               (136)

               En række brugere (lægemiddelproducenter og producenter af specialfarvestoffer) indrømmede, at sulfanilsyre kun spiller en marginal rolle i deres produktionsomkostninger, og det konkluderes derfor, at foranstaltningerne i praksis ikke har nogen indvirkning på deres produktionsomkostninger/-priser.

               (137)

               For andre brugere (producenter af cementtilsætningsstoffer og optiske blegemidler) tegnede sulfanilsyre sig dog for 4 %-12 % af produktionsomkostningerne for deres varer i senere omsætningsled. Disse brugere meldte også om tab i den nuværende undersøgelsesperiode og hævdede, at de toldsatser, der i øjeblikket er gældende, er delvist ansvarlige for deres vanskelige situation.

               (138)

               For så vidt angår denne påstand, skal det bemærkes, at importen fra Kina var næsten ikkeeksisterende i den nuværende undersøgelsesperiode, og derfor medførte told over for Kina for at sikre et rimeligt prisniveau på EU-markedet ikke ekstraomkostninger for brugerne i den betragtede periode og kunne derfor ikke forklare de vanskeligheder, som disse brugere var udsat for. Prisstigningen på samme vare i den betragtede periode skyldtes stigningen i produktionsomkostninger, der blev udløst af prisstigningen på det vigtigste råmateriale, jf. betragtning 105 og 108. At afskaffe den gældende told på importen af sulfanilsyre fra Indien som foreslået i denne forordning burde straks lette adgangen for en yderligere kilde til sulfanilsyreforsyning på EU-markedet til konkurrencedygtige priser og dermed være i brugernes interesse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne, for så vidt angår Kina, ikke vil give anledning til urimelige vanskeligheder for brugerne i fremtiden.

         4.   Importørernes interesser

               (139)

               Alle kendte importører blev oplyst om indledningen af den fornyede undersøgelse. En importør af den pågældende vare indsendte en delvis besvarelse af spørgeskemaet, hvori importøren hævdede, at sulfanilsyre ikke spiller en vigtig rolle i dennes aktiviteter. Ingen anden importør besvarede spørgeskemaet eller fremkom med skriftlige indlæg eller bemærkninger. I mangel af yderligere samarbejdsvilje fra importørernes side blev det konkluderet, at det ikke ville være i strid med deres interesser at opretholde de iværksatte foranstaltninger over for importen fra Kina.

         5.   Konklusion

               (140)

               I lyset af ovenstående konkluderedes det, at der ikke var nogen tvingende grunde i forbindelse med Unionens interesser til ikke at opretholde antidumpingforanstaltningerne over for Kina.

         F.   OPRETHOLDELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNING-ERNE OVER FOR KINA OG OPHÆVELSE AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE OVER FOR INDIEN

               (141)

               Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det anses for hensigtsmæssigt, at de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af sulfanilsyre fra Kina opretholdes, og at de ophæves over for importen fra Indien. Interesserede parter fik også lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

               (142)

               Det følger af ovenstående, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af sulfanilsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes, og at antidumpingforanstaltningerne over for sulfanilsyre med oprindelse i Indien bør ophæves. Kommissionens afgørelse om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan bør også ophæves.

               (143)

               Under hensyntagen til, at EU-erhvervsgrenens genrejsning er af nyere dato, vil Kommissionen, hvis den modtager en anmodning fra EU-producenten herom, overvåge importen af den pågældende vare. Overvågningen bliver begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af denne forordning.

               (144)

               Opretholdelsen af de foranstaltninger, der er omhandlet i nærværende forordning, over for Kina og ophævelsen af foranstaltningerne over for Indien er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1 —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 beskrevne vare:

               Land

               Endelig told (%)

               Folkerepublikken Kina

               33,7

         3.   Den endelige antidumpingtold på importen af sulfanilsyre, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2921 42 00 (Taric-kode 2921420060), med oprindelse i Indien, ophæves hermed, og proceduren vedrørende denne import afsluttes.
   4.   Kommissionens afgørelse 2006/37/EF om godtagelse af det i øjeblikket gældende tilsagn vedrørende importen af sulfanilsyre fra Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indien) ophæves hermed.
   5.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 2014.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Rådets forordning (EF) nr. 1339/2002 af 22. juli 2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien (EFT L 196 af 25.7.2002, s. 11).

      (3)  Rådets forordning (EF) nr. 1338/2002 af 22. juli 2002 om indførelse af en endelig udligningstold og endelig opkrævning af den midlertidige udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EFT L 196 af 25.7.2002, s. 1).

      (4)  Kommissionens afgørelse 2002/611/EF af 12. juli 2002 om godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende import af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EFT L 196 af 25.7.2002, s. 36).

      (5)  Rådets forordning (EF) nr. 236/2004 af 10. februar 2004 om ændring af forordning (EF) nr. 1339/2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien (EUT L 40 af 12.2.2004, s. 17).

      (6)  Kommissionens afgørelse 2004/255/EF af 17. marts 2004 om ophævelse af afgørelse 2002/611/EF om godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende import af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EUT L 80 af 18.3.2004, s. 29).

      (7)  Kommissionens afgørelse 2006/37/EF af 5. december 2005 om godtagelse af et tilsagn afgivet i forbindelse med antidumping- og antisubsidieprocedurerne vedrørende importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien (EUT L 22 af 26.1.2006, s. 52).

      (8)  Rådets forordning (EF) nr. 123/2006 af 23. januar 2006 om ændring af forordning (EF) nr. 1338/2002 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien og om ændring af forordning (EF) nr. 1339/2002 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i bl.a. Indien (EUT L 22 af 26.1.2006, s. 5).

      (9)  Rådets forordning (EF) nr. 1000/2008 af 13. oktober 2008 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 (EUT L 275 af 16.10.2008, s. 1).

      (10)  Rådets forordning (EF) nr. 1010/2008 af 13. oktober 2008 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 18 i forordning (EF) nr. 2026/97 og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 19 i forordning (EF) nr. 2026/97 og om ændring af forordning (EF) nr. 1000/2008 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af sulfanilsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96 (EUT L 276 af 17.10.2008, s. 3).

      (11)  EUT C 28 af 30.1.2013, s. 1.

      (12)  EUT C 300 af 16.10.2013, s. 14.

      (13)  EUT C 300 af 16.10.2013, s. 5.

      (14)  Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93).

      (15)  Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede EU-producenten om, at mængden og værdien af importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande også blev gjort tilgængelige i intervaller, da det ud fra de indekserede tal var vanskeligt at vurdere den reelle (i absolutte tal) udvikling i tallene og forstå Kommissionens konklusioner heraf

      (16)  Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede EU-producenten om, at mængden og værdien af importen af sulfanilsyre fra de pågældende lande også blev gjort tilgængelige i intervaller, da det ud fra de indekserede tal var vanskeligt at vurdere den reelle (i absolutte tal) udvikling i tallene og forstå Kommissionens konklusioner heraf.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/623 af 21. april 2016 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union

text:
               22.4.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 106/11

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/623
   af 21. april 2016
   om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets afgørelse 2012/105/EU af 14. december 2011 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union og af protokollen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderations regering om tekniske betingelser i henhold til denne aftale (1), særlig artikel 4, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den Russiske Føderation tiltrådte Verdenshandelsorganisationen den 22. august 2012. Den Russiske Føderations tilsagn omfatter toldkontingenter for eksporten af bestemte typer nåletræ, hvoraf en andel er blevet tildelt til eksport til Unionen. Retningslinjerne for administrationen af disse toldkontingenter er fastsat i aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderation om administrationen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union (»aftalen«) og i protokollen mellem Den Europæiske Union og Den Russiske Føderations regering om tekniske betingelser i henhold til aftalen (»protokollen«). Aftalen og protokollen blev undertegnet den 16. december 2011. De har været anvendt midlertidigt fra datoen for Den Russiske Føderations tiltrædelse af Verdenshandelsorganisationen.

               (2)

               I henhold til artikel 4 i afgørelse 2012/105/EU har Kommissionen ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 (2) fastlagt reglerne for tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union. Nævnte forordning vil ophøre med at finde anvendelse på den dato, fra hvilken protokollen ikke længere anvendes midlertidigt.

               (3)

               Omend aftalen og protokollen fortsat anvendes midlertidigt indtil afslutningen af procedurerne for deres indgåelse, har erfaringerne fra gennemførelsen af forordning (EU) nr. 498/2012 vist, at der er behov for at ændre en række bestemmelser i nævnte forordning.

               (4)

               Navnlig bør artikel 3 ændres for at afkorte varigheden af den første del af kvoteperioden, samtidig med at varigheden af den anden del udvides. Første del af kvoteperioden vil således løbe fra den 1. januar til den 31. maj, og den anden del af kvoteperioden vil begynde den 1. juni og løbe indtil udgangen af det respektive kalenderår. Der er tale om en vigtig ændring, idet den anden del af kvoteperioden nu begynder to måneder tidligere end før. Ændringen er nødvendig for at give EU-importører af rødgran og skovfyr adgang til de resterende mængder af toldkontingenterne så tidligt som muligt i en given kvoteperiode.

               (5)

               Artikel 6, stk. 2, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 bør ændres for at præcisere, at beregningen af lofterne for traditionelle importører for en given kvoteperiode foretages på grundlag af den relevante tidligere import af den pågældende varegruppe.

               (6)

               Artikel 7 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 bør ændres for at sikre, at de traditionelle importørers maksimale importrettigheder for alle varegrupper i begyndelsen af hver kvoteperiode ikke er lavere end nye importørers rettigheder.

               (7)

               I artikel 11, stk. 1, bør der tilføjes et tredje punktum for at formalisere medlemsstaternes bevillingskontorers rapporteringsforpligtelser vedrørende den faktiske import af de omfattede varer.

               (8)

               Artikel 12 bør ændres for at give importører, der ikke er i stand til at returnere uudnyttede kvotebevillinger til den pågældende medlemsstats bevillingskontor, mulighed for at fremlægge en »edsvoren erklæring« for bevillingskontoret, hvori importøren bekræfter, at den til trods for virksomhedens bedste intentioner ikke var i stand til at indhente den uudnyttede kvotetilladelse fra de russiske myndigheder. I den forbindelse bør der tilføjes et nyt bilag IV til gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012.

               (9)

               Desuden bør artikel 13 og 14 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 ændres for at afspejle behovet for at opdatere reglerne for reduktionen af importlofterne i tilfælde af underudnyttelse eller tilbagegivelse af de tildelte kvotetilladelser, navnlig blandt traditionelle importører.

               (10)

               Artikel 15, stk. 2, bør ændres for at give mulighed for at suspendere anvendelsen af artikel 13 og 14 for så vidt angår en tredje kvoteperiode. Denne suspension er berettiget i betragtning af den stadig lave udnyttelsesgrad af toldkontingenterne og behovet for at tilskynde til større udnyttelse af toldkontingenterne i den kommende kvoteperiode.

               (11)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for træ nedsat ved afgørelse 2012/105/EU —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   I gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 foretages følgende ændringer:

               1)

               Artikel 3 affattes således:
               »Artikel 3
               Metoden for tildeling af et toldkontingent afhænger af datoen for importørens indsendelse af ansøgningen og er som følger:

                           a)

                           for ansøgninger indsendt senest den 31. maj i hvert år (i det følgende benævnt »første del af kvoteperioden«) tildeler Kommissionen toldkontingenter i overensstemmelse med de »traditionelle« eller »nye« importørkategorier, jf. protokollens artikel 5, stk. 2, litra b), og

                           b)

                           for ansøgninger indsendt fra den 1. juni (i det følgende benævnt »anden del af kvoteperioden«) tildeler Kommissionen den resterende mængde af toldkontingenter i overensstemmelse med den kronologiske rækkefølge for Kommissionens modtagelse af meddelelser fra medlemsstaternes kompetente myndigheder (i det følgende benævnt »bevillingskontor«) i forbindelse med ansøgninger, der er indsendt af individuelle importører, jf. protokollens artikel 5, stk. 2, litra a).«

               2)

               Artikel 6, stk. 2, affattes således:
               »2.   Det loft for hver enkelt varegruppe for en traditionel importør, der gælder i den følgende kvoteperiode (»kvoteperiode n + 1«), beregnes i overensstemmelse med en sådan importørs gennemsnitlige faktiske import af den pågældende varegruppe i de to kvoteperioder, der går forud for beregningsåret for et sådant loft, ud fra følgende formel:

                           Ci = T * (Īi/ΣĪi)

                     hvor:

                           »Ci« er loftet for den pågældende varegruppe (rødgran eller skovfyr) for importør »i« i kvoteperiode n + 1

                           »T« er kvoten for de traditionelle importører for den pågældende varegruppe i beregningsåret for loftet (»kvoteperiode n«)

                           »Īi« er den traditionelle importør i's gennemsnitlige faktiske import af den pågældende varegruppe i de to kvoteperioder, der går forud for beregningen (henholdsvis »kvoteperiode n – 2« og »kvoteperiode n – 1«), og er som følger
                           [(importør i's faktiske import i kvoteperiode n – 2) + (importør i's faktiske import i kvoteperiode n – 1)]/2

                           »ΣĪi« er summen af alle traditionelle importørers gennemsnitlige import Īi for den pågældende varegruppe.«

               3)

               Artikel 7 affattes således:
               »Artikel 7
               1.   Hvert år beregner Kommissionen lofterne for den enkelte traditionelle importør for den følgende kvoteperiode i overensstemmelse med metoden i artikel 6, stk. 2. Hvis det beregnede loft for en traditionel importør for en given varegruppe er højere end 0 %, men lavere end højst 1,5 % af toldkontingentet for nye importører i henhold til artikel 4, stk. 3, fastsættes loftet for den pågældende traditionelle importør til 1,5 % af toldkontingentet for den pågældende varegruppe.
               2.   Bevillingskontorerne forelægger senest den 31. marts i kvoteperiode n oplysninger for Kommissionen om den faktiske import af de omfattede varer i kvoteperiode n – 1, som de har fået meddelelse om i henhold til artikel 11, stk. 1. Et sådant resumé indsendes i elektronisk format i henhold til det informationsteknologisystem, som Kommissionen har udarbejdet.
               3.   Kommissionen underretter senest den 30. april i kvoteperiode n bevillingskontorerne om de lofter, der er fremkommet gennem de beregninger, der er foretaget i henhold til artikel 6, stk. 2, og artikel 7, stk. 1.«

               4)

               Artikel 11, stk. 1, affattes således:
               »1.   Senest 15 kalenderdage efter slutningen af hver tredje måned underretter importørerne bevillingskontorerne i den medlemsstat, hvorfra de modtog en kvotetilladelse, om deres faktiske import af de omfattede varer til Den Europæiske Union inden for de seneste tre måneder. I den forbindelse forsyner importøren bevillingskontoret med en kopi af toldangivelserne for den pågældende import. Bevillingskontorerne indgiver et resumé til Kommissionen af den faktiske import til Den Europæiske Union af omfattede varer, som de har fået meddelelse om, senest 30 kalenderdage efter afslutningen af hver tredje måned.«

               5)

               Artikel 12, 13 og 14 affattes således:
               »Artikel 12
               1.   Hvis en kvotetilladelse er uudnyttet seks måneder efter dens udstedelse, returnerer importøren den til bevillingskontoret eller meddeler samme, at man agter at anvende den i den resterende del af kvoteperioden. Hvis importøren ikke er i stand til at indhente den uudnyttede kvotetilladelse fra de russiske myndigheder, kan den pågældende i stedet fremlægge en tilsvarende edsvoren erklæring for bevillingskontoret i det format, der er fastlagt i bilag IV, hvori importøren bekræfter, at den til trods for virksomhedens bedste intentioner ikke var i stand til at indhente den uudnyttede kvotetilladelse. Under alle omstændigheder skal importøren senest ved udløbet af kvoteperiode n returnere uudnyttede kvotetilladelser eller eventuelt fremlægge en tilsvarende edsvoren erklæring i det format, der er fastlagt i bilag IV. Hvis en kvotetilladelse er blevet udstedt inden begyndelsen af kvoteperioden, jf. protokollens artikel 4, regnes tidsfristen på seks måneder fra den 1. januar i det år, der svarer til kvoteperioden.
               2.   Bevillingskontorerne underretter omgående Kommissionen om kvotetilladelser eller edsvorne erklæringer, der returneres af importørerne, jf. stk. 1. Den resterende del af loftet, der gælder for de traditionelle importører, og som er til rådighed for den pågældende varegruppe, ændres med det tilsvarende beløb.
               Artikel 13
               1.   Hvis den faktiske import fra en traditionel importør af de omfattede varer i kvoteperiode n–1 er under 75 % af den mængde, der er dækket af alle kvotetilladelser for en varegruppe, der er tildelt en sådan importør i den samme kvoteperiode, reduceres importørens importlofter for varegruppen i kvoteperiode n+1 med et beløb, der er proportionelt med størrelsen af den manglende faktiske import.
               2.   Den reduktion, der er omtalt i stk. 1, udregnes, som følger:

                           ri = (0,75*ΣΑi – Ii)/ΣΑi

                     hvor:

                           »ri« er den reduktion, der gælder importloftet for importør »i« for den pågældende varegruppe i kvoteperiode n + 1

                           »ΣΑi« er summen af mængderne omfattet af kvotetilladelser for den pågældende varegruppe, der er tildelt den traditionelle importør i i kvoteperiode n – 1

                           »Ii« er den faktiske import af den pågældende varegruppe fra importør i i kvoteperiode n – 1.

                     Artikel 14
               1.   Hvis en kvotetilladelse, som ikke er blevet returneret eller ikke er omfattet af en tilsvarende edsvoren erklæring, jf. artikel 12, fortsat er uudnyttet ved udgangen af kvoteperiode n–1, reduceres importørens importlofter for den pågældende varegruppe i kvoteperiode n+1 med beløbet i forhold til størrelsen af den uudnyttede kvotetilladelse.
               2.   Den reduktion, der er omtalt i stk. 1, udregnes, som følger:

                           Ri = ΣUi/ΣΑi

                     hvor:

                           »Ri« er den reduktion, der gælder importloftet for importør i for den pågældende varegruppe i kvoteperiode n + 1

                           »ΣUi« er summen af uudnyttede kvotetilladelser for den pågældende varegruppe, der er tildelt importør i i kvoteperiode n – 1

                           »ΣΑi« er summen af mængder omfattet af kvotetilladelser, der er tildelt importør i for den pågældende varegruppe i kvoteperiode n – 1.«

               6)

               Artikel 15, stk. 2, affattes således:
               »2.   Bestemmelserne i artikel 13 og 14 finder ikke anvendelse i de første tre kontingentperioder, der følger efter overgangsperioden.«

               7)

               Bilag IV affattes således:

                  »BILAG IV

                     Edsvoren erklæring

                  Importør:
                  EU-medlemsstat:
                  Momsregistreringsnr.:
                  Kontaktperson:
                  Tlf.
                  E-mail:
                  Undertegnede bekræfter hermed, at jeg til trods for mine bedste intentioner ikke har kunnet indhente nedenstående uudnyttede kvotetilladelser fra de russiske myndigheder.

                     Kvotetilladelse 1

                              Kvotetilladelse nr.:

                              Dato for udstedelse af kvotetilladelsen:

                              Importør (navn, land, momsregistreringsnr.):

                              Eksportør (navn, momsregistreringsnr.):

                     Kvotetilladelse nr. 2 osv.:

                  Undertegnede erklærer hermed, at ovennævnte erklæring efter min bedste overbevisning er sandfærdig og korrekt og ikke indeholder forkerte oplysninger.

                              Sted/Dato

                              Underskrift«

         Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 21. april 2016.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 57 af 29.2.2012, s. 1.

      (2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 498/2012 af 12. juni 2012 om tildelingen af toldkontingenter for eksporten af træ fra Den Russiske Føderation til Den Europæiske Union (EUT L 152 af 13.6.2012, s. 28).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/652 af 26. april 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               27.4.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 111/3

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/652
   af 26. april 2016
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG

         Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  90,2

                  ZZ

                  179,1

                  0707 00 05

                  MA

                  81,5

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  100,2

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  129,7

                  ZZ

                  112,6

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  48,5

                  IL

                  79,3

                  MA

                  55,0

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  67,7

                  0808 10 80

                  AR

                  88,6

                  BR

                  99,5

                  CL

                  128,9

                  CN

                  90,8

                  NZ

                  153,7

                  US

                  197,5

                  ZA

                  86,5

                  ZZ

                  120,8

                  0808 30 90

                  AR

                  152,0

                  CL

                  126,8

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  104,1

                  ZZ

                  111,2

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/218 af 16. februar 2016 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 314/2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe

text:
               17.2.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 40/7

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/218
   af 16. februar 2016
   om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 314/2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 314/2004 af 19. februar 2004 om visse restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe (1), særlig artikel 11, litra b), og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Bilag III til forordning (EF) nr. 314/2004 indeholder en liste over de personer og enheder, der ifølge forordningen er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer.

               (2)

               I Rådets afgørelse 2011/101/FUSP (2) identificeres de fysiske og juridiske personer, som skal underlægges restriktioner i henhold til afgørelsens artikel 5, og ved forordning (EF) nr. 314/2004 får afgørelsen virkning, for så vidt der kræves en indsats på EU-plan.

               (3)

               Den 15. februar 2016 besluttede Rådet at bibeholde navnene på 7 personer og 1 enhed i bilaget til afgørelse 2011/101/FUSP, hvor de personer og enheder, som er omfattet af restriktionerne, er opført.

               (4)

               Bilag III til forordning (EF) nr. 314/2004 bør derfor ændres —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Bilag III til forordning (EF) nr. 314/2004 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

            Chef for Tjenesten for Udenrigspolitiske Instrumenter

      (1)  EUT L 55 af 24.2.2004, s. 1.

      (2)  Rådets afgørelse 2011/101/FUSP af 15. februar 2011 om restriktive foranstaltninger over for Zimbabwe (EUT L 42 af 16.2.2011, s. 6).

      BILAG

            »BILAG III

               Liste over personer og enheder som nævnt i artikel 6

            I.   Personer

                        Navn (og eventuelle kaldenavne)

                        Identificerende oplysninger

                        Begrundelse for opførelsen

                                    1)

                                    Mugabe, Robert Gabriel

                        Præsident, født 21.2.1924, pas nr. AD001095

                        Regeringschef, ansvarlig for aktiviteter, der alvorligt undergraver demokratiet og respekten for menneskerettigheder og retsstatsforhold.

                                    2)

                                    Mugabe, Grace

                        Født 23.7.1965, pas nr. AD001159. Id nr. 63-646650Q70

                        Forbindelser til ZANU-PF-fløjen i regeringen. Overtog Iron Mask-ejendommen i 2002. Hævdes at have store ulovlige indtægter fra diamantudvinding.

                                    3)

                                    Bonyongwe, Happyton Mabhuya

                        Generaldirektør for den centrale efterretningstjeneste, født 6.11.1960, pas nr. AD002214, ID-nr. 63-374707A13

                        Højtstående sikkerhedsperson med tætte forbindelser til ZANU-PF-fløjen (Zimbabwe African National Union — Patriotic Front-fløjen) i regeringen. Medvirken i udformning eller ledelse af statens undertrykkende politik. Anklaget for at være ansvarlig for at kidnappe, torturere og dræbe MDC-aktivister i juni 2008.

                                    4)

                                    Chihuri, Augustine

                        Politichef, født 10.3.1953, Pas nr. AD000206. Id nr. 68-034196M68

                        Højtstående polititjenestemand og medlem af den fælles operative kommando. Tætte forbindelser til ZANU-PF's undertrykkende politikker. Indrømmede offentligt at have støttet ZANU-PF i strid med politiloven. Beordrede i juni 2009 politiet til at opgive alle sager om mord begået op til præsidentvalget i juni 2008.

                                    5)

                                    Chiwenga, Constantine

                        Zimbabwes forsvarschef, general (tidligere hærchef, generalløjtnant), født 25.8.1956, Pas nr. AD000263. Id nr. 63-327568M80

                        Medlem af den fælles operative kommando. Medvirken i udformning eller ledelse af statens undertrykkende politik. Anvendte hæren til overtagelser af landbrugsbedrifter. Var under valget i 2008 en af hovedophavsmændene bag volden i forbindelse med anden runde af præsidentvalget.

                                    6)

                                    Shiri, Perence (alias Bigboy) Samson Chikerema

                        Chef for flyvevåbnet, født 1.11.1955, Id nr. 29-098876M18

                        Højtstående militærofficer og medlem af ZANU-PF's fælles operative kommando. Medvirken i udformning eller ledelse af statens undertrykkende politik. Involveret i politisk vold, bl.a. under valget i 2008 i Mashonaland West og i Chiadzwa.

                                    7)

                                    Sibanda, Phillip Valerio (alias Valentine)

                        Zimbabwes hærchef, generalløjtnant, født 25.8.1956 eller 24.12.1954, Id nr. 63-357671H26

                        Højtstående i hæren med forbindelser til regeringen. Medvirken i udformning eller ledelse af statens undertrykkende politik.

                  II.   Enheder

                        Navn

                        Identificerende oplysninger

                        Begrundelse for opførelsen

                        Zimbabwe Defence Industries

                        10th floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

                        Forbindelser til forsvarsministeriet og ZANU-PF-fløjen i regeringen.«