title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/94 af 19. januar 2017 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036

text:
               20.1.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 16/3

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/94
   af 19. januar 2017
   om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 965/2010 (2) en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010) (»natriumgluconat«), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).

               (2)

               De oprindelige foranstaltninger havde form af en værditoldsats, som var fastsat til 53,2 % med undtagelse af Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (5,6 %) og Qingdao Kehai Biochemistry Co., Ltd (27,1 %).

         1.2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

               (3)

               Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende foranstaltninger modtog Kommissionen den 1. juli 2015 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (4).

               (4)

               Anmodningen blev indgivet af de to EU-producenter, Jungbunzlauer SA og Roquette Italia SpA (»ansøgerne«).

               (5)

               Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fortsat eller fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.

         1.3.   Indledning

               (6)

               Den 27. oktober 2015 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af natriumgluconat med oprindelse i Kina i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009. Den offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (5) (»indledningsmeddelelsen«).

         1.4.   Referenceland

               (7)

               Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at den påtænkte at benytte Amerikas Forenede Stater (»USA«) som tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger til valget af referenceland. Ingen af parterne fremsatte bemærkninger.

               (8)

               Kommissionen indhentede oplysninger om producenter af natriumgluconat i andre potentielle referencelande og kontaktede Canada, Indien, Japan, Pakistan, Serbien, Sydafrika, Sydkorea, Schweiz og USA. Kommissionen opfordrede alle kendte producenter af natriumgluconat til at indgive de nødvendige oplysninger. En canadisk virksomhed anførte i sit svar, at denne ikke var producent af natriumgluconat, men forhandler. Kun én amerikansk producent besvarede spørgeskemaet og accepterede et kontrolbesøg.

         1.5.   Interesserede parter

               (9)

               I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den for at deltage i undersøgelsen. Kommissionen informerede desuden specifikt de kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og de kendte importører og brugere om indledningen af undersøgelsen og opfordrede dem til at deltage.

               (10)

               Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og godtgjorde, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. De interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         a)
         Stikprøveudtagning

               (11)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den måske vil udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

      Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

               (12)

               For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

               (13)

               Kun én eksporterende producent i det pågældende land fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Derfor var det ikke nødvendigt med stikprøveudtagning.

      Udtagning af stikprøver blandt importører

               (14)

               For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve bad Kommissionen fire kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

               (15)

               To ikke forretningsmæssigt forbundne importører afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det lave antal besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

         b)
         Besvarelser af spørgeskemaet

               (16)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til to EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, otte kendte brugere, ti grossister, den kinesiske eksporterende producent, som gav sig til kende i forbindelse med stikprøven, og en producent i USA, der blev anvendt som referencemarked.

               (17)

               Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, en bruger, fem grossister, den kinesiske eksporterende producent og producenten i referencelandet.

         c)
         Kontrolbesøg

               (18)

               Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne træffe afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

                           EU-producenter

                                       —

                                       Jungbunzlauer SA, Marckolsheim, Frankrig, og en forretningsmæssigt forbundet virksomhed

                                       —

                                       Roquette Italy SpA, Cassano Spinola, Italien

                           Importører

                                       —

                                       Ceda Chemicals Limited, Knutsford, Det Forenede Kongerige

                                       —

                                       Norkem Limited, Knutsford, Det Forenede Kongerige

                           Eksporterende producent i Kina

                                       —

                                       Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd (»SKB«), Rizhao City, Shandong Province, Kina

                           Producent i referencelandet

                                       —

                                       PMP Fermentation Products, Inc, Peoria, USA.

         1.6.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

               (19)

               Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2014 til den 30. september 2015 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2012 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (20)

               Den vare, der er genstand for denne undersøgelse, er natriumgluconat i tør form med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den undersøgte vare« eller »natriumgluconat«), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010).

               (21)

               Natriumgluconat i tør form anvendes hovedsagelig i bygge- og anlægssektoren som set retarder eller til blødgøring af beton og i andre sektorer til overfladebehandling af metal (fjernelse af rust, oxider og fedt) og til rensning af flasker og industriudstyr. Varen kan endvidere anvendes i fødevare- og lægemiddelindustrien.

               (22)

               Den pågældende vare omfatter flere typer, som er defineret som varekontrolnumre i spørgeskemaet (»varekontrolnummer«). Hvert varekontrolnummer afspejler renheden, partikelstørrelsen og emballeringen som fastsat i den oprindelige undersøgelse.

         2.2.   Samme vare

               (23)

               Undersøgelsen har vist, at natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i USA, som blev valgt som referenceland, som forklaret i betragtning 60-62, natriumgluconat i tør form, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og natriumgluconat i tør form, der produceres i Kina og sælges til Unionen, stort set har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber.

               (24)

               Kommissionen konkluderede derfor, at disse varer er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         3.   SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

   3.1.   Indledende bemærkninger

               (25)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald vil føre til fortsat eller fornyet dumping.

               (26)

               Som anført i betragtning 13 samarbejdede kun én kinesisk eksporterende producent i den aktuelle undersøgelse. Denne virksomhed dækkede hele eksporten af natriumgluconat fra Kina til EU i NUP. Kommissionen fandt derfor, at den har tilstrækkelige oplysninger til at vurdere eksportprisen og dumpingmargenen i NUP (afsnit 3.2).

               (27)

               Denne eksporterende producent repræsenterede imidlertid kun mellem 2 % og 7 % af den samlede produktionskapacitet og kun mellem 5 % og 10 % af den samlede produktion af natriumgluconat i Kina. Producentens eksport til tredjelande udgjorde desuden kun mellem 23 % og 28 % af den samlede eksport fra Kina til tredjelande i NUP (den præcise vægt af den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent i den samlede kinesiske produktionskapacitet, den samlede produktion og den samlede eksport kan ikke oplyses af fortrolighedshensyn). Kommissionen fandt derfor og i lyset af det forhold, at ingen af de øvrige kinesiske producenter af natriumgluconat samarbejdede, at den ikke havde tilstrækkelige oplysninger til at undersøge sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, og at den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 måtte anvende de foreliggende faktiske oplysninger til at vurdere importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse (afsnit 3.3).

               (28)

               De kinesiske myndigheder blev behørigt orienteret om, at Kommissionen som følge af de kinesiske eksporterende producenters ringe samarbejde kan anvende grundforordningens artikel 18. Kommissionen har ikke modtaget nogen bemærkninger i denne henseende.

               (29)

               Konklusionerne i afsnit 3.3. blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger. Til dette formål anvendte Kommissionen oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent, anmodningen om en udløbsundersøgelse, ansøgernes indgivelse, Eurostat-statistikker, data indsamlet af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) og offentligt tilgængelige oplysninger på internettet (6). Med hensyn til databasen over kinesiske eksportstatistikker omfattede kodestrukturen for natriumgluconat andre varer, som ikke er omfattet af den aktuelle undersøgelse, og den isolerede mængde af natriumgluconat kunne ikke fastslås. Denne informationskilde kunne derfor ikke anvendes.

         3.2.   Dumping i EU i den nuværende undersøgelsesperiode

   3.2.1.   Normal værdi

               (30)

               I den oprindelige undersøgelse blev den eneste kinesiske eksporterende producent, som samarbejdede i den aktuelle undersøgelse (Shandong Kaison Biochemicals eller »SKB«), indrømmet markedsøkonomisk behandling. Fastlæggelsen af den normale værdi for denne eksporterende producent var derfor baseret på producentens egne produktions- og salgsdata.

               (31)

               Kommissionen undersøgte først, om det samlede hjemmemarkedssalg for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, når det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for den eksporterende producent udgør mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen i NUP. Den samarbejdsvillige eksporterende producents samlede hjemmemarkedssalg af samme vare var derfor repræsentativt.

               (32)

               Kommissionen undersøgte efterfølgende, hvilke varetyper solgt på hjemmemarkedet der var identiske eller sammenlignelige med varetyper solgt med henblik på eksport til Unionen.

               (33)

               Kommissionen undersøgte dernæst, om hjemmemarkedssalget for hver samarbejdsvillig eksporterende producent på hjemmemarkedet for hver varetype, som er omtalt i betragtning 22, der er identisk eller sammenlignelig med en varetype solgt med henblik på eksport til Unionen, var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en varetype er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af denne varetype til uafhængige kunder i NUP udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde til Unionen. Kommissionen fastslog, at der for én varetype ikke var noget salg på hjemmemarkedet som følge af en forskel i emballeringen, mens hjemmemarkedssalget var repræsentativt for de øvrige varetyper.

               (34)

               Kommissionen fastsatte dernæst andelen af det rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet for hver varetype i NUP for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.

               (35)

               Den normale værdi er baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype, uanset om salgstransaktionerne har været rentable eller ej, hvis:

                           a)

                           salgsmængden af den varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og

                           b)

                           den vejede gennemsnitlige salgspris for denne varetype er lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne.

               (36)

               I dette tilfælde er den normale værdi det vejede gennemsnit af priserne på alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype i NUP.

               (37)

               Den normale værdi er den faktiske pris på hjemmemarkedet pr. varetype for kun det fortjenstgivende salg af varetyperne på hjemmemarkedet i NUP, hvis:

                           a)

                           mængden af rentable salg af varetypen udgør højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller

                           b)

                           den vejede gennemsnitspris for denne varetype ligger under enhedsproduktionsomkostningerne.

               (38)

               Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at mellem 18 % og 23 % af hjemmemarkedssalget var fortjenstgivende, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi beregnes derfor kun som et vejet gennemsnit af det rentable salg.

               (39)

               For den ene varetype uden hjemmemarkedssalg i forbindelse med almindelig handel beregnede Kommissionen den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.

               (40)

               Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje følgende til den samarbejdsvillige eksporterende producents gennemsnitlige produktionsomkostninger til den samme vare i NUP:

                           a)

                           den samarbejdsvillige eksporterende producents vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af NUP og

                           b)

                           det vejede gennemsnit af den samarbejdsvillige eksporterende producents fortjeneste ved hjemmemarkedssalg af samme vare i normal handel i løbet af NUP.

         3.2.2.   Eksportpris

               (41)

               Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

         3.2.3.   Sammenligning

               (42)

               Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-basis.

               (43)

               I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i det pågældende land, transportomkostninger (indenlandsk transport og søtransport), forsikringsomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og ikkerefundérbar moms.

         3.2.4.   Dumpingmargen

               (44)

               Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

               (45)

               På dette grundlag udgjorde de vejede gennemsnitlige dumpingmargener i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 2,6 % i NUP. Størrelsen af denne dumpingmargen bør ses sammenholdt med det forhold, at eksporten fra Kina til EU-markedet i NUP alene blev foretaget af den eneste kinesiske eksporterende producent, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, jf. betragtning 26 og 30.

         3.3.   Importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse

               (46)

               I forlængelse af konstateringen af dumping i NUP undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Følgende elementer blev undersøgt: den kinesiske produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, efterspørgselsudviklingen i Kina, eksporten fra Kina til andre tredjelande, dumpingmargenen for kinesisk eksport til andre tredjelande og EU-markedets tiltrækningskraft.

               (47)

               Som anført i betragtning 27-29 var kun én kinesisk eksporterende producent samarbejdsvillig. Konklusionerne i de følgende afsnit blev derfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål anvendte Kommissionen oplysningerne fra den samarbejdsvillige eksporterende producent, anmodningen om en udløbsundersøgelse, ansøgernes indgivelse, Eurostat-statistikker, data indsamlet af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6 (»databasen i henhold til artikel 14, stk. 6«) og offentligt tilgængelige oplysninger på internettet, jf. betragtning 29.

               (48)

               I den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse steg importmængden som bekendt med 77 %, hvilket i absolutte tal svarede til en stigning på 1 774 ton (fra 2 291 ton i 2005 til 4 095 ton i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse). Den tilsvarende kinesiske markedsandel steg fra 12,8 % til 24,9 % ved udgangen af undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse inden indførelsen af foranstaltninger.

         3.3.1.   Produktionskapacitet, uudnyttet kapacitet og efterspørgslens udvikling i Kina

               (49)

               Den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportørs produktionskapacitet var tre gange så høj som EU-forbruget i NUP. Den pågældendes kapacitetsudnyttelsesgrad lå mellem 75 % og 80 %. Denne virksomheds uudnyttede kapacitet udgør følgelig mere end halvdelen af EU-forbruget.

               (50)

               Ifølge de oplysninger, der er anført i anmodningen, og som er krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, jf. betragtning 29, produceres natriumgluconat desuden af 40 kinesiske producenter, som havde en samlet produktionskapacitet på 1 000 000-1 200 000 ton i 2014, hvilket repræsenterede en stigning på ca. 50 % sammenlignet med 2010. I 2014 udnyttede de kinesiske producenter kun omkring halvdelen af deres kapacitet, da de kun producerede omkring 550 000 ton.

               (51)

               Ifølge anmodningen om en udløbsundersøgelse udgjorde den kinesiske efterspørgsel på hjemmemarkedet omkring 400 000-500 000 ton i 2014, hvilket giver en ledig kapacitet på ca. 600 000-700 000 ton til eksport. EU-forbruget udgjorde 16 000-22 000 ton i NUP, hvilket betyder, at Kinas uudnyttede kapacitet er omkring 30 gange større end EU-forbruget af natriumgluconat.

               (52)

               Efterspørgslen efter natriumgluconat i Kina afgøres generelt af bygge- og anlægssektoren. Bygge- og anlægssektoren anvender det som additiv til beton fremstillet af natriumgluconat. Det kan ikke udelukkes, at forbruget af natriumgluconat på det kinesiske hjemmemarked vil stige i tilfælde af vækst i bygge- og anlægssektoren i Kina. Den uudnyttede kapacitet i Kina overstiger dog EU-forbruget betydeligt, og den uudnyttede kapacitet vil derfor, selv i tilfælde af vækst i det indenlandske forbrug i Kina, med sandsynlighed forblive betydelig og repræsenterer et stort potentiale for eksport til EU-markedet.

         3.3.2.   Eksporten til andre tredjelande og dens priser

               (53)

               Af de grunde, der er anført i betragtning 29, kunne den kinesiske database ikke anvendes til at undersøge den kinesiske eksport af natriumgluconat til andre tredjelande.

               (54)

               På grundlag af de oplysninger, der er anført i anmodningen, med nødvendige justeringer, og som er krydstjekket med offentligt tilgængelige oplysninger, jf. betragtning 29, blev det fastslået, at den kinesiske eksportmængde til andre tredjelande generelt steg med omkring 45 % mellem 2012 og 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014.

               (55)

               Der er ingen offentligt tilgængelige oplysninger om de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents priser til andre tredjelande var faldende mellem 2012 og 2014 fra 600-660 EUR/ton i 2012 til 500-550 EUR/ton i 2014. I NUP steg den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents eksportpriser i forhold til 2014 og beløb sig til lidt mere end 600 EUR/ton. Disse priser var i overensstemmelse med de kinesiske eksportpriser til andre tredjelande, som ansøgerne havde oplyst, dog ikke for NUP, for hvilken ansøgerne oplyste, at de kinesiske priser til andre tredjelande stadig faldt til et niveau på 539-583 EUR/ton.

         3.3.3.   Dumping til andre tredjelande

               (56)

               Af de i betragtning 27 forklarede grunde blev de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, anvendt i analysen af den sandsynlige fortsatte dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.

               (57)

               Der forelå ingen offentligt tilgængelige oplysninger om de gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til tredjelandsmarkeder, men ansøgerne fremlagde oplysninger, som viste, at gennemsnitspriserne for alle andre kinesiske eksporterende producenter til andre tredjelande var i overensstemmelse med den gennemsnitlige eksportpris for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent til andre tredjelande, jf. betragtning 55.

               (58)

               For at vurdere de kinesiske eksporterende producenters dumping over for andre tredjelande har Kommissionen foretaget to dumpingmargenberegninger, den ene baseret på de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige eksportpris til andre tredjelande forelagt af ansøgerne og den anden baseret på de detaljerede eksporttransaktioner indgivet af SKB (den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent) i virksomhedens besvarelse af antidumpingspørgeskemaet for dens fem største eksportmarkeder som benchmark for de andre kinesiske eksporterende producenters eksport.

               (59)

               Det skal i denne forbindelse erindres, at den samarbejdsvillige eksporterende producent var den eneste virksomhed, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse. For de andre kinesiske eksporterende producenter bør den normale værdi derfor fastsættes i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), dvs. på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«). Der skulle i den forbindelse udvælges et referenceland.

               (60)

               Som nævnt i betragtning 8 deltog kun producenten i USA i undersøgelsen ved at indgive en udførlig besvarelse af spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg.

               (61)

               Kommissionen vurderede, at USA opfyldte kriterierne for at blive udvalgt som referenceland, da salgsmængderne på dette marked var tilstrækkeligt store, og der var betydelig konkurrence på markedet mellem hjemmemarkedsproduktion og import fra andre lande, nemlig Kina, Italien og Frankrig. USA havde desuden ingen antidumpingtold på den pågældende vare.

               (62)

               På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at USA er et hensigtsmæssigt referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og de oplysninger, der er modtaget fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet, blev anvendt som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse.

               (63)

               Med hensyn til den første dumpingberegning nævnt i betragtning 58 sammenlignede Kommissionen den vejede gennemsnitlige normale værdi for den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet med de kinesiske eksporterende producenters gennemsnitlige eksportpris ab fabrik indgivet af ansøgerne i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transportomkostninger, omkostninger til håndtering og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger og ikkerefundérbar moms på grundlag af den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents besvarelse af spørgeskemaet.

               (64)

               På dette grundlag fandt Kommissionen, at den kinesiske eksport til andre tredjelande blev dumpet med mere end 70 %.

               (65)

               Med hensyn til den anden dumpingberegning omhandlet i betragtning 58, som af de i betragtning 57 anførte grunde er baseret på de detaljerede eksporttransaktioner indgivet af SKB i virksomhedens besvarelse af antidumpingspørgeskemaet for dens fem største eksportmarkeder som benchmark for de andre kinesiske eksporterende producenters eksport, blev den normale værdi beregnet som forklaret i betragtning 59-63.

               (66)

               Eksportprisen var den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til de fem største tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

               (67)

               Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af samme vare med den vejede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik for den tilsvarende type af den pågældende vare til de fem største andre tredjelande, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12. I de tilfælde, hvor det var begrundet i behovet for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (68)

               Der blev foretaget justeringer for omkostninger til håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger i det pågældende land, transportomkostninger (indenlandsk transport og søtransport), forsikringsomkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger og ikkerefundérbar moms.

               (69)

               På dette grundlag fandt Kommissionen, at den kinesiske eksport til andre tredjelande blev dumpet med omkring 50 %.

               (70)

               Af hensyn til udførligheden og sammenligneligheden er der også blevet beregnet en dumpingmargen for SKB's eksport til andre tredjelandsmarkeder ved hjælp af virksomhedens egne data. En dumpingmargen på ca. 8,3 % blev følgelig beregnet.

               (71)

               Forskellen mellem dumpingmargenerne, jf. betragtning 64 og 69, og dumpingmargenerne, jf. betragtning 45 og 70, forklares ved det forhold, at førstnævnte er baseret på oplysninger om den normale værdi fra referencemarkedet som forklaret i betragtning 59, mens sidstnævnte, som er fastlagt for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, blev baseret på den normale værdi fastsat ud fra virksomhedens egne produktions- og salgsdata, da virksomheden blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse som forklaret i betragtning 30-40. Den dumpingmargen, der er beregnet for den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent i NUP i betragtning 45, vedrører desuden eksporten til EU-markedet, hvor priserne var højere, mens alle andre beregnede dumpingmargener vedrører eksport til andre tredjelandsmarkeder.

               (72)

               Den kinesiske dumping, der er konstateret i andre tredjelande, er en stærk indikator for de kinesiske eksporterende producenters sandsynlige prispolitik i Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.

         3.3.4.   EU-markedets tiltrækningskraft

               (73)

               For at vurdere EU-markedets tiltrækningskraft og sandsynligheden for, at eksporten fra Kina vil blive målrettet mod EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, har Kommissionen analyseret den kinesiske eksport til andre tredjelandsmarkeder med hensyn til mængder og priser samt priserne på det kinesiske hjemmemarked sammenlignet med de gennemsnitlige priser på EU-markedet.

               (74)

               Den kinesiske eksportmængde til andre tredjelande steg generelt med ca. 45 % fra 2012 til 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014.

               (75)

               Med hensyn til hjemmemarkedspriser blev den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents hjemmemarkedspriser anvendt som benchmark som forklaret i betragtning 27-29 ovenfor, idet andre oplysninger ikke var tilgængelige. Sammenligningen viser, at de gennemsnitlige priser på EU-markedet var 43-55 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i 2014 og 27-35 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i NUP.

               (76)

               Det konstateredes, at de kinesiske eksportpriser til andre tredjelande, jf. ansøgernes oplysninger, var i overensstemmelse med den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents eksportpriser til andre tredjelande som forklaret i betragtning 55. Det konstateredes, at gennemsnitspriserne på EU-markedet i gennemsnit var 25-45 % højere end de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder i 2014 og 20-40 % højere end de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder i NUP. Med hensyn til den eneste kinesiske eksporterende producents priser til andre tredjelande i NUP var disse 20-30 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

               (77)

               Disse betydeligt højere prisniveauer betyder, at EU-markedet vil være attraktivt for kinesiske eksportører, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.

               (78)

               De kinesiske eksporterende producenters interesse i at eksportere til EU-markedet bekræftes også af SKB's konstante tilstedeværelse på EU-markedet. På trods af de indførte foranstaltninger næsten fordoblede denne virksomhed sine eksportmængder til Unionen og forøgede sin markedsandel med ca. 50 % mellem undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse og NUP.

         3.3.5.   Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping

               (79)

               I lyset af den anslåede betydelige uudnyttede kapacitet i Kina, som kunne udnyttes til eksport til Unionen til dumpingpriser, og under hensyntagen til EU-markedets tiltrækningskraft og de kinesiske eksportørers prispolitik på andre tredjelandsmarkedet konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for, at ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne vil føre til en betydelig stigning i mængderne af dumpingimport af natriumgluconat fra Kina til Unionen.

         4.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SKADE

   4.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

               (80)

               De samarbejdsvillige EU-producenter Jungbunzlauer SA og Roquette Italia SpA tegnede sig for 100 % af EU-produktionen.

               (81)

               De anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1.

               (82)

               Da EU-erhvervsgrenen kun består af to producenter, måtte alle tal vedrørende virksomhedsspecifikke følsomme oplysninger indekseres eller opgives i intervaller af fortrolighedshensyn.

         4.2.   EU-forbruget

               (83)

               Kommissionen fastslog EU-forbruget på grundlag af oplysninger om EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde på EU-markedet indhentet efter kontrol af de to EU-producenters spørgeskemabesvarelser, den samlede importmængde ifølge Eurostat og bekræftede data fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent.

               (84)

               EU-forbruget udviklede sig således:

                  Tabel 1

                  EU-forbrug

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Samlet EU-forbrug (ton)

                           13 000 -19 000

                           14 000 -20 000

                           16 000 -22 000

                           16 000 -22 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              109

                              119

                              122

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

               (85)

               EU-forbruget steg kontinuerligt og samlet set med 22 % i den betragtede periode.

         4.3.   Import fra det pågældende land

   4.3.1.   Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

               (86)

               Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat og den bekræftede spørgeskemabesvarelse fra den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent, som tegnede sig for 100 % af samlede kinesiske import i NUP.

               (87)

               Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 2

                  Importmængde og markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Kinesisk import (ton)

                           500-2 500

                           500-2 500

                           500-2 500

                           500-2 500

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              110

                              122

                              109

                           Kinas markedsandel (%)

                           4-16

                           4-16

                           4-16

                           3-15

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              100

                              103

                              89

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

               (88)

               I den betragtede periode steg den kinesiske importmængde med samlet set 9 %. Den steg først mellem 2012 og 2014 med 22 % og faldt i NUP med 13 %. Eftersom den kinesiske import kun delvist fulgte stigningen i EU-forbruget, fulgte udviklingen i den kinesiske markedsandel en anden tendens. Den forblev således stabil fra 2012-2013, steg let i 2014 (dvs. med 3 %) og faldt fra 2014 til NUP med 14 %. Samlet set faldt den kinesiske markedsandel med 11 % i den betragtede periode. Som anført i betragtning 78 fordoblede den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent imidlertid sin eksportmængde til EU og forøgede sin markedsandel med 50 % sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse og med et dumpet prisniveau.

         4.3.2.   Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

               (89)

               Kommissionen fastsatte tendensen for priserne på import fra Kina på grundlag af data fra Eurostat.

               (90)

               De gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 3

                  Importpriser (EUR/ton)

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Priser på import fra Kina (EUR/ton)

                           680-750

                           600-670

                           600-670

                           670-740

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              89

                              89

                              98

                              Kilde: Eurostat

               (91)

               Samlet set faldt de gennemsnitlige importpriser med 2 % i den betragtede periode. Importprisen faldt med 11 % fra 2012 til 2013, forblev på samme niveau i 2014 og steg med 9 % i NUP.

               (92)

               Kommissionen fastsatte den samarbejdsvillige eksporterende producent prisunderbud i NUP ved at sammenligne:

                           —

                           de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som EU-producenterne opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau og

                           —

                           de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt), med passende justeringer for antidumping, told og omkostninger efter importen.

               (93)

               Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret, hvor det var nødvendigt — og med fradrag af nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser i NUP. Dette viste, at der for den samarbejdsvillige eksporterende producent ikke var tale om prisunderbud i NUP, selv når antidumpingtold lades ude af betragtning. Den samarbejdsvillige eksporterende producent repræsenterede imidlertid kun 2-7 % af den samlede kinesiske produktionskapacitet, selv om virksomheden tegnede sig for 100 % af importen fra Kina i NUP.

         4.4.   Import fra andre tredjelande

               (94)

               Importen til Unionen fra andre tredjelande end det pågældende land udviklede sig således:

                  Tabel 4

                  Andre tredjelandes markedsandele

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Import (ton)

                           0-300

                           0-500

                           0-400

                           0-300

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              582

                              256

                              132

                           Markedsandel (%)

                           0-1

                           1-2

                           0-1

                           0-1

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              543

                              217

                              109

                              Kilde: Eurostat

               (95)

               Markedsandelen for import fra tredjelande udgjorde næsten 2 % i den betragtede periode og under 1 % i NUP.

         4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.5.1.   Generelle bemærkninger

               (96)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. Kommissionen evaluerede disse indikatorer ud fra EU-producenternes kontrollerede spørgeskemabesvarelser.

         4.5.2.   Skadesindikatorer

   4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (97)

               Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 5

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Produktion (ton)

                           38 000 -58 000

                           33 000 -53 000

                           34 000 -54 000

                           35 000 -55 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                           Produktionskapacitet (ton)

                           50 000 -70 000

                           50 000 -70 000

                           50 000 -70 000

                           50 000 -70 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                           Kapacitetsudnyttelse (%)

                           70-90

                           65-85

                           65-85

                           65-85

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              90

                              92

                              94

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (98)

               Produktionsmængden faldt mellem 2012 og 2013 med 10 % og steg derefter let fra 2014 til NUP. Samlet faldt produktionsmængden med 6 % i den betragtede periode. Dette fald i produktionen forklares ved et fald på 30-40 % i eksportmængden i den betragtede periode, som kun delvist blev opvejet af stigningen i hjemmemarkedssalget anført i tabel 6.

               (99)

               Produktionskapaciteten forblev uændret i hele den betragtede periode.

         4.5.2.2.   Salgsmængde, markedsandel og bunden anvendelse

               (100)

               EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  Salgsmængde og markedsandel

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Salgsmængde på EU-markedet (ton)

                           11 500 -17 500

                           12 500 -18 500

                           14 000 -20 000

                           15 000 -21 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              107

                              118

                              123

                           EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)

                           84-96

                           84-96

                           84-96

                           85-97

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat

               (101)

               EU-erhvervsgrenen fulgte stigningen i EU-forbruget ved løbende at øge sin salgsmængde og samlet set med 23 % i den betragtede periode.

               (102)

               Eftersom salgsmængden nøje fulgte udviklingen i EU-forbruget, forblev EU-erhvervsgrenens markedsandel uændret fra 2012-2014 og steg kun let med 1 % i NUP.

               (103)

               Den bundne anvendelse, som næsten var konstant i den betragtede periode, som det fremgår af tabellen nedenfor, påvirkede ikke den konstaterede tendens med hensyn til produktion og kapacitetsudnyttelse.

                  Tabel 7

                  Bunden anvendelse

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Bunden anvendelse (ton)

                           9 000 -19 000

                           9 000 -19 000

                           9 000 -19 000

                           9 000 -19 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              101

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

         4.5.2.3.   Vækst

               (104)

               EU-erhvervsgrenens hjemmemarkedssalg fulgte nøje udviklingen i hjemmemarkedsforbruget og steg med 23 % i den betragtede periode. Som følge deraf havde EU-erhvervsgrenen en stabil markedsandel i hele den betragtede periode.

         4.5.2.4.   Beskæftigelse og produktivitet

               (105)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 8

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Antal ansatte

                           0-100

                           0-100

                           0-100

                           0-100

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              99

                              101

                              103

                           Produktivitet (ton/ansat)

                           500-1 500

                           500-1 500

                           500-1 500

                           500-1 500

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              91

                              91

                              91

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (106)

               Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen var næsten uændret i hele den betragtede periode. Som følge af faldet i produktionen og den stabile beskæftigelse faldt produktiviteten i den betragtede periode.

               (107)

               Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen som følge af den høje grad af automatisering ikke kunne reducere antallet af ansatte i forhold til faldet i produktionen.

         4.5.2.5.   Størrelsen af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping

               (108)

               Undersøgelsen viste, jf. betragtning 45, at importen af natriumgluconat fra Kina fortsat kom ind på EU-markedet til dumpingpriser.

               (109)

               EU-erhvervsgrenen opnåede fordel af de gældende antidumpingforanstaltninger og begyndte at rejse sig efter tidligere dumping. Den øgede sin salgsmængde med 23 % og sin markedsandel med 1 % i den betragtede periode. Genrejsningen fra tidligere dumping kan imidlertid ikke anses for konsolideret i medfør af bl.a. udviklingen i rentabilitet som beskrevet i betragtning 123, der forblev negativ i 2012 og 2013 og først blev positiv i NUP.

         4.5.2.6.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (110)

               EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Salgspriser i Unionen og enhedsproduktionsomkostninger

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR/ton)

                           740-810

                           730-800

                           700-770

                           700-770

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              99

                              94

                              95

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (111)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser faldt med 5 % i den betragtede periode. Priserne faldt konstant fra 2012 til 2014 og steg kun let i NUP.

               (112)

               EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 10

                  Produktionsomkostninger pr. enhed

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Produktionsomkostninger pr. enhed (EUR/ton)

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              98

                              86

                              80

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (113)

               I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne pr. enhed med 20 %. Dette skyldtes delvist faldet i råvarepriserne, som er beskrevet i yderligere detaljer i betragtning 114 nedenfor, og delvist omkostningsbesparelser, der førte til et fald i forskellige komponenter af de samlede produktionsomkostninger, herunder navnlig vedligeholdelsesomkostningerne, som faldt markant i den betragtede periode.

               (114)

               Afhængigt af integrationsgraden for deres fremstillingsproces anvendte EU-producenterne enten majs eller majsbaseret glukosesirup som primær råvare. Eftersom disse råvarer udgør en vigtig komponent af produktionsomkostningerne, tegnede faldet i deres pris sig for mellem 25 % og 35 % af faldet i produktionsomkostningerne i den betragtede periode. En stigning i prisen på majs eller majsbaseret glukosesirup kunne derfor straks vende EU-erhvervsgrenens forbedrede situation som følge af de lavere produktionsomkostninger.

               (115)

               Faldet i produktionsomkostningerne førte kun til et let fald i de gennemsnitlige enhedssalgspriser på 5 % i den betragtede periode, fordi EU-erhvervsgrenen stadig kæmpede med de tab, den tidligere havde pådraget sig som følge af tidligere dumping.

         4.5.2.7.   Arbejdskraftomkostninger

               (116)

               EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 11

                  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              93

                              104

                              107

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (117)

               De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg med 7 % i den betragtede periode. Eftersom arbejdskraftomkostningerne kun udgør en mindre del af produktionsomkostningerne, er dette ikke en meningsfuld indikator for analysen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

         4.5.2.8.   Lagerbeholdninger

               (118)

               EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 12

                  Lagerbeholdninger

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Slutlagre (ton)

                           4 000 -8 000

                           3 000 -7 000

                           1 000 -5 000

                           1 000 -5 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              89

                              47

                              43

                           Slutlagre i procent af produktionen (%)

                           8-16

                           8-16

                           2-11

                           2-10

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              99

                              51

                              46

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (119)

               Lagerniveauet faldt med 54 % i den betragtede periode.

               (120)

               Lagerniveauet var på normalt niveau i NUP.

         4.5.2.9.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

               (121)

               EU-erhvervsgrenens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 13

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2012

                           2013

                           2014

                           NUP

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen)

                           – 20-0

                           – 15-+ 5

                           – 10-+ 10

                           – 5-+ 15

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              101

                              111

                              118

                           Likviditet (i EUR)

                           – 3 400 000 -– 1 400 000

                           – 1 600 000 -+ 400 000

                           700 000 -2 700 000

                           1 200 000 -3 200 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              182

                              284

                              309

                           Investeringer (i EUR)

                           300 000 -1 000 000

                           100 000 -800 000

                           100 000 -700 000

                           0-600 000

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              66

                              56

                              35

                           Investeringsafkast (%)

                           – 20-0

                           – 20-0

                           – 10-+ 10

                           0-20

                              Indeks (2012 = 100)

                              100

                              99

                              111

                              122

                              Kilde: Spørgeskemabesvarelser

               (122)

               Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

               (123)

               EU-erhvervsgrenen var tabsgivende i de første to år af den betragtede periode og var kun knap rentabel i 2014. Først i NUP nåede rentabiliteten op på et niveau, som var tæt på, men stadig under den målfortjeneste, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Det skal understreges, at denne sene forbedring skyldtes et fald i produktionsomkostningerne, som generelt kunne tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 114. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende den netop opnåede rentabilitet.

               (124)

               Likviditeten, som er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter, var negativ i de første to år og blev først positiv i anden halvdel af den betragtede periode.

               (125)

               Forbedringen i likviditeten skete imidlertid delvist på bekostning af investeringerne, som faldt med 65 % i den betragtede periode, og som var næsten ubetydelige i forhold til bruttoværdien af de anlægsaktiver, der bruges til at fremstille den pågældende vare. Forbedringen i likviditeten var også en følge af forbedringen i rentabiliteten, der generelt kunne tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 123. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende forbedringen i likviditeten.

               (126)

               Det skal også bemærkes, at de lave niveauer af investeringer og vedligeholdelsesudgifter (jf. betragtning 113), som midlertidigt forbedrede likviditeten og rentabiliteten, ikke er bæredygtige på lang sigt, da de i sidste ende vil føre til en forringelse af produktionsanlæggene. Dette kan i sidste ende påvirke produktionsomkostningerne og produktionsprocessens effektivitet. Nødvendige investeringer og vedligeholdelsesudgifter kan under alle omstændigheder kun udskydes til en senere periode og vil have en udskudt negativ virkning på likviditeten og rentabiliteten.

               (127)

               Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det var negativt i de første to år af den betragtede periode og blev først positivt i NUP. Eftersom investeringsafkast og rentabilitet er tæt forbundne skadesindikatorer, var forbedringen i investeringsafkastet en direkte følge af forbedringen i rentabiliteten. Forbedringen i investeringsafkastet kunne derfor også generelt tilskrives den gunstige udvikling i priserne på majs og majsbaseret glukose som forklaret i betragtning 123. Enhver stigning i prisen på disse råvarer, som er underlagt prissvingninger som følge af klima og udbytte, kan derfor med omgående virkning vende forbedringen i investeringsafkastet.

               (128)

               EU-erhvervsgrenen holdt indskud af ny kapital i aktiviteten vedrørende natriumgluconat på et absolut minimum ved at sænke investeringsniveauet til næsten ubetydelige beløb som forklaret i betragtning 125 og 126. Evnen til at rejse kapital kunne derfor ikke analyseres.

         4.5.3.   Konklusion vedrørende skade

               (129)

               Salgsmængderne og markedsandelen udviklede sig positivt i den betragtede periode, da EU-erhvervsgrenen kunne følge med stigningen i forbruget. Dette hindrede imidlertid ikke, at produktions- og kapacitetsudnyttelsen faldt i den betragtede periode.

               (130)

               Skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater (rentabilitet, likviditet og investeringsafkast) var negative eller i bedste fald tæt på nul i de første tre år af den betragtede periode og blev først positive i NUP (med undtagelse af likviditeten, som allerede blev positiv i 2014).

               (131)

               Den positive udvikling i rentabilitet, likviditet og investeringsafkast kan imidlertid ikke anses for stabil, da den først indtraf hen imod slutningen af den betragtede periode (likviditet) og i løbet af NUP (rentabilitet og investeringsafkast). Det positive niveau for alle tre indikatorer i NUP skyldtes desuden generelt faldet i omkostningerne til de primære råvarer (majs og majsbaseret glukose), som er underlagt svingninger som forklaret i betragtning 123, 125 og 127, og sænkede investerings- og vedligeholdelsesudgifter, som ikke er bæredygtige på lang sigt (jf. betragtning 126). Det rentabilitetsniveau, der blev opnået i NUP, forblev endvidere lavere end den målfortjeneste, der var anført i den oprindelige undersøgelse.

               (132)

               I lyset af ovennævnte konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen begyndte at genrejse sig fra tidligere dumping i NUP, og at den ikke led væsentlig skade i NUP i den forstand, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 5. Undersøgelsen viste imidlertid også, at EU-erhvervsgrenens finansielle resultater var utilstrækkelige til at garantere langsigtet levedygtighed.

         4.6.   Sandsynligheden for fornyet skade

               (133)

               For at vurdere sandsynligheden for fornyet skade tog Kommissionen flere faktorer i betragtning: Kinas produktionskapacitet og uudnyttede kapacitet, de kinesiske eksporterende producenters eksportmængder til andre tredjelandsmarkeder, de kinesiske eksportpriser til andre tredjelandsmarkeder, de kinesiske hjemmemarkedspriser, EU-markedets tiltrækningskraft og resultaterne af den oprindelige undersøgelse.

               (134)

               Den kinesiske uudnyttede kapacitet lå på 600 000-700 000 ton i NUP, jf. betragtning 51, hvilket svarer til omkring 30 gange EU-forbruget, som var på 16 000-22 000 ton. Selv om en del af denne uudnyttede kapacitet blev anvendt til at imødegå en potentielt større efterspørgsel i Kina eller andre tredjelande, vil en meget stor uudnyttet kapacitet stadig kunne eksporteres til EU, jf. betragtning 52.

               (135)

               Som beskrevet i betragtning 54 blev betydelige eksportmængder eksporteret fra Kina til tredjelande. Eksporten til andre tredjelande steg med 45 % fra 2012 til 2014 og nåede op på ca. 116 000 ton i 2014. Denne mængde alene er mere end seks gange større end EU-forbruget i samme periode.

               (136)

               I NUP var den gennemsnitlige pris på Kinas eksport til andre tredjelande mellem 20 % og 40 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris, jf. betragtning 76. Afhængigt af den anvendte metode var de kinesiske eksporterende producenters dumpingmargen til andre tredjelande højere end 70 % eller mindst ca. 50 %, jf. betragtning 64 og 69. Ud fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producents data var dumpingmargenen 8,3 %, jf. betragtning 70.

               (137)

               Som anført i betragtning 75 og 76 var de gennemsnitlige priser på EU-markedet mellem 27 % og 35 % højere end de gennemsnitlige hjemmemarkedspriser i Kina i 2014 og mellem 20 % og 40 % højere end den gennemsnitlige kinesiske eksportpris til andre tredjelandsmarkeder i NUP. Med hensyn til den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producents priser til andre tredjelande i NUP var disse 20-30 % lavere end EU-erhvervsgrenens priser.

               (138)

               På dette grundlag kan det konkluderes, at EU-markedet prismæssigt er meget attraktivt sammenlignet med både det kinesiske hjemmemarked og tredjelandsmarkeder. EU-markedets tiltrækningskraft bekræftes af SKB's voksende tilstedeværelse, idet virksomheden fordoblede sin eksportmængde og øgede sin markedsandel med 50 %, jf. betragtning 78.

               (139)

               Hvis foranstaltningerne ophæves, er det følgelig sandsynligt, at de kinesiske eksporterende producenter vil genoptage eksporten eller begynde at eksportere til EU i betydelige mængder og til dumpingpriser, som med sandsynlighed vil underbyde EU-erhvervsgrenens priser (20-40 % på grundlag af den konstaterede prispolitik for ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i andre tredjelande). Prispolitikken vil netop med sandsynlighed være den samme eller ligne den, der er konstateret i andre tredjelande, da dette vil sætte de kinesiske eksporterende producenter i stand til at (gen)vinde markedsandele på EU-markedet. Natriumgluconat er en basisvare, for hvilken prisen er langt den vigtigste og afgørende faktor.

               (140)

               For at vurdere den sandsynlige virkning af øgede mængder på EU-markedet af lavprisimport fra Kina på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne ophæves, blev udviklingen i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse også analyseret. Kommissionen konstaterede, at den kinesiske import i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 13-29 %. Den kinesiske importmængde steg med 77 % i den betragtede periode i den oprindelige undersøgelse, hvilket i absolutte tal svarede til en stigning på 1 774 ton (fra 2 291 ton i 2005 til 4 095 ton i undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse). Denne stigning blev anset for væsentlig og førte eksempelvis til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet på 80 % og et fald i dens salgsmængde på 20 %. På dette grundlag konkluderedes det i den oprindelige undersøgelse, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade.

               (141)

               I den situation, hvor væsentlige kinesiske importmængder til lave dumpingpriser som forventet vil komme ind på EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves, vil Unionen sandsynligvis reagere på samme måde som anført i den oprindelige undersøgelse, og virkningen af de øgede importmængder fra Kina til priser, der er væsentligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser, vil sandsynligvis have samme virkninger som anført i den oprindelige undersøgelse. Som følge af denne vares meget prisfølsomme marked og de væsentligt lavere prisniveauer på andre tredjelandsmarkeder er det især sandsynligt, at Unionen vil blive tvunget til at reducere sine salgs- og produktionsmængder og sænke sine priser med deraf følgende negative virkninger for rentabiliteten. Denne vares prisfølsomhed vil faktisk forværre virkningen af et eventuelt prispres på EU-markedet. Som følge deraf vil den forbedring af EU-erhvervsgrenens situation, der er opnået i NUP, blive ophævet, og EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil med sandsynlighed blive alvorligt forværret.

               (142)

               En anden indikator for den potentielle virkning af en stigning i kinesisk import til lave priser på EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves, er EU-erhvervsgrenens situation med hensyn til dens eksport til andre tredjelande. I disse lande, hvor der ikke er indført antidumpingforanstaltninger, og hvor kinesisk dumpingimport er konstateret, faldt EU-erhvervsgrenens eksportmængder med 30-40 %.

               (143)

               På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der er stor sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne ophæves.

         5.   UNIONENS INTERESSER

               (144)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om indførelsen af antidumpingforanstaltninger på importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina som følge af konklusionerne i denne udløbsundersøgelse ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastsat på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes, brugernes og grossisternes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.

         5.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (145)

               EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev forbedret efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2010.

               (146)

               Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig er sårbar som forklaret i betragtning 131 og 132.

               (147)

               Hvis foranstaltningerne ophæves, vil der følgelig sandsynligvis opstå fornyet skade, da EU-erhvervsgrenen vil miste kunder og opleve et nedadgående prispres, som vil gavne kinesiske eksporterende producenter, som forventes at øge deres importmængder til lave dumpingpriser. En lignende situation er blevet konstateret i andre tredjelande som beskrevet i betragtning 142.

               (148)

               Opretholdelse af foranstaltningerne vil imidlertid sætte EU-erhvervsgrenen i stand til fortsat at rejse sig fra tidligere dumping og konsolidere sig.

         5.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

               (149)

               Ved indledningen af undersøgelsen blev fire kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører kontaktet. To besvarede spørgeskemaet. De repræsenterede mellem 30 % og 50 % af den kinesiske import i NUP og støttede ikke foranstaltningerne.

               (150)

               Det blev konstateret, at natriumgluconat tegnede sig for under 5 % af deres omsætning. Begge importører var desuden generelt rentable, ligesom deres aktiviteter vedrørende natriumgluconat var rentable.

               (151)

               Kommissionen fandt på dette grundlag, at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på importørerne.

         5.3.   Brugernes interesser

               (152)

               Der blev sendt spørgeskemaer til otte kendte brugere. Kun én bruger, som ikke støttede foranstaltningerne, svarede.

               (153)

               I løbet af NUP havde denne bruger ingen import fra Kina, da vedkommende alene købte natriumgluconat hos en af EU-producenterne. For denne bruger repræsenterer natriumgluconat under 5 % af produktionsomkostningerne for de færdige varer, hvori natriumgluconat indgår. Brugerens aktiviteter, hvori natriumgluconat indgår, repræsenterede desuden under 20 % af brugerens samlede omsætning i NUP. Denne bruger var samlet set rentabel. På grundlag af den begrænsede virkning, som eventuelle svingninger i prisen på natriumgluconat kan have på produktionsomkostningerne, forventes det, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på denne bruger.

               (154)

               I lyset af konklusionen vedrørende den samarbejdsvillige bruger og det lavere niveau af samarbejde fra brugerne konkluderede Kommissionen, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på brugerne.

         5.4.   Grossisternes interesser

               (155)

               Fem grossister besvarede spørgeskemaet. Tre støttede foranstaltningerne, og to udtrykte ikke deres holdning. Alle fem grossister købte natriumgluconat hos en EU-producent og importerede ikke den pågældende vare fra Kina. Den aktivitet, der involverede natriumgluconat, repræsenterede en ubetydelig del af den samlede omsætning for alle virksomhederne i den betragtede periode.

               (156)

               Kommissionen konkluderede på dette grundlag, at opretholdelsen af foranstaltningerne vil have begrænset eller slet ingen virkning på grossisterne.

         5.5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (157)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne over for importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina.

         6.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

   6.1.   Foranstaltninger

               (158)

               Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der var ingen parter, som fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger.

               (159)

               Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Kina, der indførtes ved Kommissionens forordning (EU) nr. 377/2010 (7), bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

         6.2.   Særligt tilsyn

               (160)

               For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser vurderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre den korrekte anvendelse af antidumpingtolden.

               (161)

               Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være omfattet af den restdumpingtold, som gælder for »alle andre virksomheder«.

               (162)

               Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told.

               (163)

               Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat i medfør af artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med Customs Union and Statistics (CUS) nummer 0023277-9 og Chemical Abstracts Service (CAS) registreringsnummer 527-07-1, der normalt tariferes under KN-kode ex 2918 16 00 (Taric-kode 2918160010), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
   2.   Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:

               Virksomhed

               Endelig antidumpingtold (%)

               Taric-tillægskode

               Shandong Kaison Biochemical Co., Ltd.

               5,6

               A972

               Qingdao Kehai Biochemistry Co. Ltd

               27,1

               A973

               Alle andre virksomheder

               53,2

               A999

         3.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) natriumgluconat, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
   4.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 965/2010 af 25. oktober 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 282 af 28.10.2010, s. 24).

      (3)  EUT C 47 af 10.2.2015, s. 3.

      (4)  Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51). Denne forordning er kodificeret ved grundforordningen.

      (5)  Meddelelse om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT C 355 af 27.10.2015, s. 18).

      (6)  https://www.prlog.org/12459353-sodium-gluconate-producers-in-china-see-sharp-increase-in-exports-in-2014.html

      (7)  Kommissionens forordning (EU) nr. 377/2010 af 3. maj 2010 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af natriumgluconat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (EUT L 111 af 4.5.2010, s. 5).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2014 af 27. oktober 2014 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertilsætningsstof til søer (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.)  EØS-relevant tekst

text:
               28.10.2014

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 307/30

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1138/2014
   af 27. oktober 2014
   om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertilsætningsstof til søer (indehaver af godkendelsen er Adisseo France S.A.S.)
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev der indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

               (2)

               Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertilsætningsstof til søer.

               (3)

               Et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 blev tilladt anvendt i ti år til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 290/2014 (2).

               (4)

               Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 20. maj 2014 (3), at præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Den har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffet i foder, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

               (5)

               Autoriteten konkluderede også, at resultaterne af metaanalysen viste, at suppleringen af søers kost med tilsætningsstoffet i den anbefalede dosis medførte et statistisk set betydeligt lavere vægttab blandt søerne under laktation, uden at det havde indflydelse på de andre parametre, der blev vurderet. Da det lave vægttab, som autoriteten anfægter pga. manglende biologisk/fysiologisk relevans, blev anset for at være et betydeligt zooteknisk parameter, blev det konkluderet, at de fremlagte in vivo-undersøgelser opfylder betingelserne for dokumentation af de lakterende søers effektivitet.

               (6)

               Vurderingen af præparatet af endo-1,4-beta-xylanase EC 3.2.1.8 og endo-1,3(4)-beta-glucanase EC 3.2.1.6 produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Derfor bør anvendelsen af præparatet godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

               (7)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Godkendelse
   Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »zootekniske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »fordøjelighedsfremmende stoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastsat i bilaget.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2014.

            På Kommissionens vegne

         José Manuel BARROSO

            Formand

      (1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 290/2014 af 21. marts 2014 om godkendelse af et præparat af endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 som fodertilsætningsstof til fjerkræ, fravænnede smågrise og slagtesvin og om ændring af forordning (EF) nr. 1259/2004, (EF) nr. 943/2005, (EF) nr. 1206/2005 og (EF) nr. 322/2009 (indehaver af godkendelsen er Adisseo France SAS) (EUT L 87 af 22.3.2014, s. 84).

      (3)  EFSA Journal 2014; 12(6):3722.

      BILAG

                  Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

                  Navn på indehaveren af godkendelsen

                  Tilsætningsstof

                  Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

                  Dyreart eller -kategori

                  Maksimumsalder

                  Minimumsindhold

                  Maksimumsindhold

                  Andre bestemmelser

                  Godkendelse gyldig til

                  Antal enheder aktivstof/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

                     Kategori: Zootekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: Fordøjelsesfremmende stoffer

                  4a1604i

                  Adisseo France S.A.S.

                  Endo-1,3(4)-beta-glucanase
                  EC 3.2.1.6
                  Endo-1,4-beta-xylanase
                  EC 3.2.1.8

                     Tilsætningsstoffets sammensætning

                  Præparat af endo-1,3(4)-beta-glucanase og endo-1,4-beta-xylanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 med en aktivitet på mindst:

                              —

                              i fast form: endo-1,3(4)-beta-glucanase 30 000 VU/g (1) og endo-1,4-beta-xylanase 22 000 VU/g

                              —

                              i flydende form: endo-1,3(4)-beta-glucanases aktivitet på 7 500 VU/ml og endo-1,4-beta-xylanases aktivitet på 5 500 VU/ml.

                     Aktivstoffets karakteristika

                  endo-1,4-beta-xylanase og endo-1,3(4)-beta-glucanase produceret af Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536.

                     Analysemetode
                      (2)

                  Kvantificering af endo-1,3(4)-beta-glucanases aktivitet:

                              —

                              viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,3(4)-beta-glucanases aktion på glucansubstratet byg-beta-glucan ved pH 5,5 og 30 °C.

                        Kvantificering af endo-1,4-beta-xylanases aktivitet:

                              —

                              viskosimetrisk metode baseret på reduceret viskositet fremkaldt ved endo-1,4-beta-xylanases aktion på substratet, der indeholder xylan (hvede-arabinoxylan).

                  Søer

                  —

                  endo-1,3(4)-beta-glucanase 1 500 VU
                  endo-1,4-beta-xylanase 1 100 VU

                  —

                              1.

                              I brugsvejledningen for tilsætningsstoffet og forblandingen angives oplagringsbetingelserne og pelleteringsstabilitet.

                              2.

                              Til anvendelse i søer fra én uge før faring til hele laktationsperioden.

                              3.

                              Sikkerhedsforanstaltninger: Der skal bæres åndedrætsværn, sikkerhedsbriller og handsker under håndteringen.

                  17. november 2024

         (1)  1 VU (viskosimetrisk enhed) er den mængde enzym, der hydrolyserer substratet (henholdsvis byg-beta-glucan og hvede-arabinoxylan), hvorved opløsningens viskositet reduceres, så der opnås en ændring i den relative fluiditet på 1 (dimensionsløs enhed)/min ved 30 °C og pH 5,5.

         (2)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports