title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/823 af 4. juni 2018 om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet

text:
               5.6.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 139/14

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/823
   af 4. juni 2018
   om afslutning af den delvise interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«)., særlig artikel 19, stk. 4, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Gældende foranstaltninger

               (1)

               Efter en antisubsidieundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Kommissionen ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/309 (2) en endelig udligningstold på importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet (»de gældende foranstaltninger«).

         1.2.   Anmodningen om en delvis interimsundersøgelse

               (2)

               Den 13. marts 2017 indgav Aegean Exporters Association (»ansøgeren«) en anmodning om en delvis interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne.

               (3)

               Anmodningen indeholdt beviser for, at en ændring med hensyn til gennemførelsen af de direkte produktionssubsidier, der blev indført i 2016, førte til et betydeligt fald i omfanget af subsidier til ørredproducenter i Tyrkiet, og at foranstaltningerne derfor ikke længere var nødvendige for at udligne subsidieringen. Ansøgeren hævdede endvidere, at ændringen var af varig karakter. Ansøgeren mente derfor, at de gældende foranstaltninger burde tages op til fornyet overvejelse.

         1.3.   Indledning af en delvis interimsundersøgelse

               (4)

               Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 20. juli 2017 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) (3) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 19 i grundforordningen.

         1.4.   Den nuværende undersøgelsesperiode

               (5)

               Den nuværende undersøgelsesperiode omfattede perioden fra den 1. juli 2016 til den 30. juni 2017. For at afgøre, om der havde være et fald i subsidieringen af ørredproducenterne siden den oprindelige undersøgelse, og om ændringen var af varig karakter, analyserede Kommissionen også udviklingen i de samlede subsidiebeløb, som de tyrkiske myndigheder har indrømmet ørredproducenterne siden den oprindelige undersøgelsesperiode (fra 1. januar til 31. december 2013).

         1.5.   Parter, som er berørt af undersøgelsen

               (6)

               Kommissionen underrettede ansøgeren, de kendte eksporterende producenter i Tyrkiet, EU-producenter, brugere og forhandlere, som den vidste var berørt af sagen, sammenslutninger, der repræsenterer EU-producenter og de tyrkiske myndigheder om indledningen af den delvise interimsundersøgelse.

               (7)

               Interesserede parter fik mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

               (8)

               To interesserede parter fremsatte bemærkninger og fremførte, at det var nødvendigt at opretholde de gældende foranstaltninger. En af parterne, Dansk Akvakultur (der repræsenterede klageren i den oprindelige undersøgelse), var af den opfattelse, at betingelserne i grundforordningens artikel 19 ikke var opfyldt. Dansk Akvakultur påstod, at oplysningerne i anmodningen var ufuldstændige og gav et unøjagtigt billede af subsidieringen til ørredproducenter i Tyrkiet, og at de ændringer, som de tyrkiske myndigheder har indført, ikke kan betragtes som værende af »varig karakter«. Den anden part, en spansk akvakultursammenslutning, påstod også, at udligningsforanstaltningerne burde opretholdes, og fremførte, at priserne på importen fra Tyrkiet er lavere end priserne hos ørredproducenterne i Unionen.

         1.6.   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Tyrkiet

               (9)

               I betragtning af det store antal eksporterende producenter anførte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de eksporterende producenter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27.

               (10)

               For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Tyrkiet om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Republikken Tyrkiets repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen. Oplysningerne i indledningsmeddelelsen blev sendt til mere end 70 virksomheder i Tyrkiet.

               (11)

               27 eksporterende producenter indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 1, udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fem eksporterende producenter/grupper af producenter, som omfattede tre eksporterende producenter/grupper af producenter, der tegnede sig for den største eksportmængde til Unionen, og to mindre eksporterende producenter/grupper af producenter. Kommissionen fandt den foreslåede stikprøve repræsentativ.

               (12)

               Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve. To grupper af eksporterende producenter, KLC Group og Sagun Group, anmodede om at blive medtaget i stikprøven. Kommissionen besluttede at tilføje KLC Group til stikprøven i betragtning af virksomhedens omfattende eksport, for behørigt at undersøge den ændrede ordnings virkninger for sektoren. I betragtning af den begrænsede tid, der var til rådighed for undersøgelsen, besluttede Kommissionen imidlertid at afvise Sagun Group's anmodning (4) om at blive medtaget i stikprøven.

               (13)

               Den endelige stikprøve bestod således af følgende eksporterende producenter/grupper af eksporterende producenter og deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder:

                           —

                           ADA SU Group

                           —

                           ALIMA Group

                           —

                           GMS Group

                           —

                           KLC Group

                           —

                           Mittos Su Ürünleri

                           —

                           Özpekler Group.

               (14)

               Den endelige stikprøve repræsenterede ca. 71 % af importen af den undersøgte vare, som blev eksporteret til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. Kommissionen fandt, at stikprøven var repræsentativ og ville give den mulighed for at foretage en korrekt analyse af virkningerne af de tyrkiske myndigheders ændringer for alle virksomheder i denne sektor.

         1.7.   Spørgeskemaer og kontrolbesøg

               (15)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for at evaluere virkningerne af de ændringer i forbindelse med gennemførelsen af ordningen om direkte subsidier, som blev indført af de tyrkiske myndigheder.

               (16)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til de seks eksporterende producenter/grupper af producenter i stikprøven og til de tyrkiske myndigheder. Samtlige parter indsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser.

               (17)

               Kommissionen aflagde kontrolbesøg hos en af de stikprøveudvalgte grupper af eksporterende producenter, nemlig Alima Group. Kommissionen aflagde også kontrolbesøg hos de tyrkiske myndigheder. I betragtning af konklusionerne i kapitel 4.3.4 besluttede Kommissionen ikke at aflægge kontrolbesøg hos de resterende virksomheder i stikprøven.

         1.8.   Fremlæggelse af oplysninger

               (18)

               Den 21. februar 2018 fremlagde Kommissionen de vigtigste kendsgerninger og betragtninger i undersøgelsen for alle interesserede parter og opfordrede dem til at fremsætte skriftlige bemærkninger hertil og/eller anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden den 18. marts 2018.

               (19)

               De tyrkiske myndigheder, ansøgeren, de fire stikprøveudvalgte eksporterende producenter og Dansk Akvakultur fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. En høring mellem Kommissionen, de tyrkiske myndigheder og ansøgeren fandt sted den 23. marts 2018. En høring mellem Kommissionen og Dansk Akvakultur fandt sted den 16. april 2018.

         2.   DEN UNDERSØGTE VARE OG SAMME VARE

               (20)

               Den undersøgte vare er regnbueørred (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           levende, af vægt pr. stk. højst 1,2 kg, eller

                           —

                           ferske, kølede, frosne og/eller røgede:

                           —

                           i form af hele fisk (med hoved), med eller uden gæller, rensede eller urensede, af vægt pr. stk. højst 1,2 kg, eller

                           —

                           uden hoved, med eller uden gæller, rensede eller urensede, af vægt pr. stk. højst 1 kg, eller

                           —

                           i form af fileter, af vægt pr. stk. højst 400 g,

                     med oprindelse i Tyrkiet og i øjeblikket henhørende under ex KN-kode 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 og ex 0305 43 00 (Taric-kode 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 og 0305430011) (»den undersøgte vare«).

               (21)

               Kommissionen konkluderede i den oprindelige undersøgelse, at varer fremstillet i Unionen og varer fremstillet i Tyrkiet er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).

         3.   SUBSIDIER, DER BLEV UDLIGNET I FORBINDELSE MED DEN OPRINDELIGE UNDERSØGELSE

               (22)

               Som led i den oprindelige undersøgelse undersøgte Kommissionen en række foranstaltninger, som de tyrkiske eksporterende ørredproducenter havde fordel af eller kunne have haft fordel af i den oprindelige undersøgelsesperiode (2013) (se betragtning 37 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1195/2014 (5) om indførelse af midlertidig udligningstold).

               (23)

               De vigtigste subsidier, som de tyrkiske ørredproducenter havde fordel af i den oprindelige undersøgelsesperiode, var direkte subsidier pr. kg til alle ørredproducenter på mellem 7 % og 9,6 %. Desuden havde to af virksomhederne i stikprøven i den oprindelige undersøgelse fordel af subsidierede lån. Kommissionen konstaterede et subsidiebeløb gennem subsidierede lån på 0,1 % for en af virksomhederne (Kilic) og på 0,3 % for den anden virksomhed (Özpekler).

               (24)

               Kommissionen konstaterede, at fordelene ved alle de andre undersøgte subsidieordninger i den oprindelige undersøgelsesperiode var nul eller ubetydelige. De gældende foranstaltninger over for ørredproducenterne udlignede således især de direkte subsidier.

               (25)

               I den oprindelige undersøgelsesperiode (2013) blev ørredproducenterne indrømmet direkte subsidier på grundlag af dekret nr. 2013/4463 af 7. marts 2013 om landbrugssubsidier i 2013 (»dekretet fra 2013«). Dette dekret vedrørte ørreder produceret i 2013.

               (26)

               I henhold til dekretet fra 2013 blev subsidierne indrømmet alle ørredproducenter, der var i besiddelse af en gyldig produktionstilladelse til akvakulturbrug. En produktionstilladelse kan vedrøre produktion i havbrug og dambrug eller en produktion på landbaserede anlæg. En ørredproducent kan have flere produktionstilladelser (akvakulturbrug) beliggende i samme dambrug eller i det samme område i havet. I henhold til dekretet fra 2013 var produktion i forbindelse med hver af disse tilladelser berettiget til subsidier op til følgende grænser: for hver produktionstilladelse modtog ørredproducenterne 0,65 tyrkiske lira (»TL«) pr. kg ørred til produktion af indtil 250 ton om året; til produktion af mellem 251 og 500 ton modtog ørredproducenterne halvdelen af dette beløb (0,325 TL/kg), og der blev ikke tildelt subsidier for produktion over 500 ton.

         4.   UNDERSØGELSESRESULTATER

   4.1.   Generelle oplysninger

               (27)

               Subsidier til ørredproduktion er reguleret ved et dekret, som vedtages af den tyrkiske regering på årsbasis. Dekretet indeholder grundlæggende betingelser og subsidiebeløb til akvakulturproduktion i Tyrkiet. Procedurer og principper vedrørende gennemførelsen af dekretet fastlægges derefter i bekendtgørelser fra ministeriet for fødevarer, landbrug og husdyr hvert år.

               (28)

               Da den nuværende undersøgelsesperiode omfattede anden halvdel af 2016 og første halvdel af 2017, undersøgte Kommissionen først beløb og betingelser vedrørende subsidier, der blev indrømmet eller ville blive indrømmet ørredproducenter i 2016 og 2017 (se kapitel 4.2).

               (29)

               For det andet analyserede Kommissionen den generelle udvikling af de subsidiebeløb, som de tyrkiske myndigheder har indrømmet siden den oprindelige undersøgelse (se kapitel 4.3). For det tredje undersøgte Kommissionen, om der var en væsentlig ændring i omfanget af subsidieringen, og om ændringen kunne anses for at være af varig karakter (se kapitel 4.4).

         4.2.   Subsidier til ørredproduktion i 2016 og i 2017

   4.2.1.   Subsidier til ørredproduktion i 2016

               (30)

               I 2016 blev ørredproducenterne indrømmet subsidier på grundlag af dekret nr. 2016/8791 (6) om landbrugssubsidier i 2016 (»dekretet fra 2016«). Desuden indeholdt bekendtgørelse nr. 2016/33 (7) vedrørende tilskud til akvakultur de nærmere betingelser for de pågældende subsidier.

               (31)

               Mens subsidiebeløbet i TL/kg forblev på 2013-niveauet, blev akvakulturbrug med tilladelser, som var »beliggende i samme potentielle område, bestemt af ministeriet, i samme dambrugsbassin eller i regionale dambrugsbassiner i samme område«, udelukket fra subsidier ved en ny artikel 4.16.

               (32)

               I henhold til denne artikel og i modsætning til situationen i den oprindelige undersøgelsesperiode forholdt det sig således, at i tilfælde, hvor en ørredproducent havde mere end én produktionstilladelse (eller et »akvakulturbrug«) i samme potentielle område i havet som defineret af ministeriet, i samme bassin (opdæmning) eller i samme bassiner i de samme regioner, som tilhørte den samme person eller den samme virksomhed, blev disse tilladelser eller akvakulturbrug betragtet som én enkelt tilladelse eller et enkelt akvakulturbrug tilhørende denne virksomhed, og det direkte subsidie skulle udbetales i henhold til denne fortolkning. Ansøgeren påstod, at der som følge af denne artikel var sket et fald i den subsidieberettigede produktionsmængde, hvilket førte til et betydeligt fald i de subsidier, som ørredproducenterne modtog. Kommissionen bemærkede imidlertid, at denne betingelse havde to begrænsninger.

               (33)

               For det første har undersøgelsen vist, at begrænsningen i artikel 4.16 i dekretet fra 2016 ifølge de tyrkiske myndigheders oplysninger kun vedrørte ørredproduktion i dambrugsbassiner eller i havbrug, men ikke landbaserede anlæg, som ifølge de tyrkiske myndigheders oplysninger udgjorde ca. 20 % af den samlede ørredproduktion (8). Efter fremlæggelsen af oplysninger bekræftede de tyrkiske myndigheder også, at 65 % af de samlede produktionsanlæg (akvakulturbrug) er landbaserede anlæg, og at kun 35 % af produktionsanlæggene (akvakulturbrug) er dambrugsbassiner eller havbrug.

               (34)

               Begrænsningen i artikel 4.16 i dekretet fra 2016 havde således ingen indvirkning på 20 % af ørredproduktionen eller på 65 % af produktionsanlæggene eller akvakulturbrugene. Dette gjorde sig eksempelvis gældende for en af virksomhederne i stikprøven, Mittos, som havde sit eget landbaserede ørredbrug. Derudover havde en anden virksomhedsgruppe i stikprøven, Özpekler Group, akvakulturbrug beliggende i forskellige dambrugsbassiner. Ifølge oplysningerne fra disse virksomheder/virksomhedsgrupper (som blev kontrolleret på regeringsniveau) var virksomhederne således berettigede til subsidier for det samme antal produktionstilladelser (seks i det ene tilfælde, og tre i det andet) i 2015 (før lovændringen) og i 2016 (efter den nye lovgivning var trådt i kraft). Lovændringen havde derfor ingen væsentlig indvirkning på disse virksomheder.

               (35)

               For det andet fandt begrænsningen anvendelse pr. juridisk enhed, hvilket betød, at samtlige virksomheder i en gruppe bestående af forretningsmæssigt forbundne virksomheder kunne ansøge om subsidier op til de grænser, der er fastsat i dekretet. Dette betød, at hvis en virksomhedsgruppe bestod af forskellige juridiske enheder, hvis akvakulturbrug (tilladelser) var beliggende i samme område, kunne hver af virksomhederne i gruppen modtage subsidier på særskilt grundlag, selv hvis virksomheden havde akvakulturbrug i samme område sammen med de øvrige forretningsmæssigt forbundne virksomheder. De tyrkiske myndigheder bekræftede, at dette var tilfældet for en af grupperne i stikprøven, Alima Group. Begge de forretningsmæssigt forbundne virksomheder i denne gruppe var berettigede til at anmode om subsidier, selv om deres akvakulturbrug var beliggende i samme område.

               (36)

               På grund af disse forhold reducerede den overordnede virkning af begrænsningen ikke antallet af subsidiemodtagere væsentligt. I henhold til de tyrkiske myndigheders oplysninger faldt antallet af tilladelser for akvakulturbrug, der var berettigede til direkte subsidier, fra 947 i 2015 til 837 i 2016 og 817 i 2017. Som det fremgår af betragtning 34, var antallet af subsidieberettigede tilladelser for individuelle akvakulturbrug såsom Özpekler Group eller Mittos det samme før og efter ændringen, hvorimod der for nogle virksomheder var et fald i antallet af subsidieberettigede tilladelser for akvakulturbrug mellem 2015 og 2016.

               (37)

               I tillæg til den lovændring, som blev indført ved artikel 4.16 i dekretet fra 2016, gennemførte de tyrkiske myndigheder ved samme dekret et nyt direkte subsidie til produktion i akvakulturbrug med lukket system (9) pr. 1. januar 2016. Det fremgår af artikel 4.16 i dekretet, at målet var at »udnytte de tilgængelige vandressourcer i landet maksimalt med henblik på at sikre opdræt af akvakulturprodukter og forskellige arter i områder, hvor der kun er begrænsede vandmængder til rådighed«.

               (38)

               Subsidiet til produktion i akvakulturbrug med lukket system kan også ydes til producenter af andre fiskearter, som er anført i dekretet, f.eks. blankesten og havbars. Subsidiebeløbet var på 0,5 TL pr. kg fisk produceret i akvakulturbrug med lukket system, uanset fiskens art.

         4.2.2.   Subsidier til ørredproduktion i 2017

               (39)

               I henhold til den faste praksis med hvert år at vedtage nye dekreter og bekendtgørelser vedrørende subsidier til ørredproducenterne blev dekretet fra 2016 i 2017 erstattet af dekret nr. 2017/10465 (10) vedrørende landbrugssubsidier i 2017 (»dekretet fra 2017«). Desuden indeholdt bekendtgørelse nr. 2017/38 (11) vedrørende tilskud til akvakultur de nærmere betingelser for de pågældende subsidier.

               (40)

               Dekretet fra 2017 opretholdt bestemmelserne i artikel 4.16 om antallet af subsidieberettigede tilladelser. Samtidig blev der indført en forhøjelse af beløbet til de direkte subsidier, der ydes til ørredproduktion. Der er tale om følgende nye subsidiebeløb:

                           —

                           for produktion op til 250 ton blev subsidiet fastsat til 0,75 TL/kg (i forhold til 0,65 TL/kg i 2016)

                           —

                           for produktion mellem 250 ton og 500 ton blev subsidiet fastsat til 0,375 TL/kg (i forhold til 0,325 TL/kg i 2016)

                           —

                           der ydes ingen subsidier for produktion over 500 ton.

               (41)

               Med dekretet fra 2017 indførtes der desuden nye subsidier. Ifølge oplysningerne fra de tyrkiske myndigheder udgjorde disse nye subsidier delvis en erstatning for og et supplement til de direkte subsidier, der blev udlignet i den oprindelige undersøgelse, og sigtede mod at støtte forbruget af fisk i Tyrkiet, fremme overholdelse af miljøstandarder, sygdomsbekæmpelse og fødevarekvalitet, diversificering og sporbarhed. Der er tale om følgende nye subsidier:

                           —

                           Subsidier til ørreder på over 1 kg

                           —

                           Subsidier til mærkning af fisk

                           —

                           Subsidier til fremme af god opdrætspraksis.

               (42)

               Målet med subsidier til produktion af ørred på over 1 kg var at fremme produktdiversificering. Subsidiebeløbet blev fastsat til 0,25 TL/kg for produktion op til 250 ton og halvdelen af dette beløb (0,125 TL/kg) for produktion mellem 250 og 500 ton. Begrænsningen af kriterierne for subsidieberettigelse i artikel 4.16, som er nærmere uddybet i betragtning 32-35, fandt også anvendelse for denne type subsidie.

               (43)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod de tyrkiske myndigheder og ansøgeren, at subsidiet til ørreder på over 1 kg kun vedrørte produktion af den pågældende vare, hvis vægten var på mellem 1 kg og 1,2 kg. De påstod, at ørreder med en vægt på over 1,2 kg ikke længere falder ind under definitionen af den pågældende vare. Derudover vil landbrugsministeriet ifølge de tyrkiske myndigheder begrænse subsidierne til ørreder af en vægt på over 1,25 kg i den kommende bekendtgørelse, som fastlægger betingelserne for subsidieordningerne for produktionen i 2018. Derfor vil susidiet for ørreder af en vægt på over 1 kg ikke blive taget i betragtning ved vurderingen af udviklingen i subsidiebeløbene til ørredproducenter i både 2017 og 2018.

               (44)

               Kommissionen var enig i, at ørreder, der sælges i form af hele fisk af en vægt på 1,2 kg eller derover, ikke var den pågældende vare. Subsidier, der ydes til produktionen af sådanne fisk, som udelukkende anvendes på et anderledes markedet, er således ikke udligningsberettigede under de gældende foranstaltninger.

               (45)

               Der var imidlertid blevet ydet subsidier til produktionen af ørreder på mellem 1 kg og 1,2 kg under ordningen i 2017, som dermed hørte ind under varedækningen. Desuden indrømmes der subsidier til en akvakulturbruger iflg. artikel 4, litra f), i bekendtgørelse nr. 2017/38 »ved høstning«. Selv om de tyrkiske myndigheder har til hensigt at begrænse subsidiet til ørreder over 1,25 kg i 2018, er der ingen juridiske kriterier i dekretet, der udelukker subsidiet, når ørreden sælges i en anden form. Ifølge de oplysninger, der blev indsendt, er det almindelig praksis i branchen at forarbejde nogle af de store høstede ørreder og sælge dem som den pågældende vare f.eks. i form af fileter. Det tilsvarende subsidiebeløb fra ordningen er således til gavn for den pågældende vare. Desuden kan Kommissionen i sin analyse kun anvende relevante endelige love og administrative forskrifter, som gælder fuldt ud i eksportlandet. Da bekendtgørelsen, der definerer betingelserne for 2018, endnu ikke er vedtaget, kan de intentioner, som de tyrkiske myndigheder har gjort rede for, ikke tages i betragtning på dette tidspunkt. Kommissionen afviste derfor at udelukke denne ordning fra sin overordnede analyse og præciserede derimod sine konklusioner vedrørende ordningens økonomiske virkninger (jf. betragtning 67).

               (46)

               Hensigten med subsidierne til mærkning af fisk var at fremme sporbarheden og kvaliteten af fisk. Subsidiebeløbet blev fastsat til 0,02 TL/stk. for produktion op til 250 ton og halvdelen af dette beløb (0,01 TL) for produktion mellem 250 og 500 ton. Begrænsningen fandt anvendelse pr. produktionstilladelse. Begrænsningen af kriterierne for subsidieberettigelse i artikel 4.16, som er nærmere uddybet i betragtning 32-35, fandt også anvendelse for denne type subsidie. Subsidiet til mærkning af fisk kan også ydes til producenter af andre fiskearter, som er anført i dekretet, f.eks. blankesten og havbars. De interesserede parter anfægtede ikke denne konklusion efter fremlæggelsen af oplysninger.

               (47)

               Subsidierne til fremme af god opdrætspraksis vedrørte overholdelsen af visse standarder for miljø, fødevaresikkerhed, fiskevelfærd og sporbarhed. For at være berettiget til subsidiet skulle hver enkelt virksomhed underkastes en revision. Efter revisionen kan der udstedes et certifikat. De institutter, der kontrollerer, om standarderne er overholdt, skal godkendes af ministeriet. Virksomhedernes frist for at indsende deres anmodning om subsidieberettigelse i forbindelse med ørredproduktion i 2017 var den 31. marts 2018. Subsidiebeløbet blev fastsat til 0,25 TL/kg for produktion op til 250 ton. Begrænsningen fandt anvendelse pr. juridisk enhed. De interesserede parter anfægtede ikke denne konklusion efter fremlæggelsen af oplysninger.

         4.2.3.   Konklusion

               (48)

               Efter den lovændring, der blev indført ved artikel 4.16 i dekretet fra 2016, synes omfanget af den ørredproduktion, der var berettiget til direkte subsidier, at være faldet. Ifølge oplysningerne fra de tyrkiske myndigheder samt de foreliggende oplysninger var det vanskeligt at måle de faktiske virkninger af lovændringerne i 2016 i form af den støtteberettigede produktions mængde og værdi i forhold til det system, der var gældende forud for ikrafttrædelsen af dette dekret, og virkningerne afhang af de produktionsmængder, der fremstilles under hver tilladelse.

               (49)

               Virkningen varierede også på individuelt virksomhedsniveau, afhængigt af virksomhedernes specifikke produktionssituation. Fra 2016 kunne virksomheder med mere end én tilladelse i samme region eller område under den gamle ordning kun modtage direkte subsidier for én af dem. Andre virksomheder med landbaserede anlæg (f.eks. Mittos) eller virksomheder, som havde aktiviteter i forskellige områder eller regioner (f.eks. Özpekler Group), modtog direkte subsidier på samme niveau som før 2016 eller højere, idet de havde mere end én tilladelse. Da begrænsningen i artikel 4.16 i dekretet fra 2016 desuden fandt anvendelse pr. juridisk enhed, varierede virkningen af lovændringen for en virksomhedsgruppe således også afhængigt af gruppens struktur. Selv om virksomhedsgrupper som GMS Group og KLC Group blev mest påvirket af lovændringen, blev virksomheder eller virksomhedsgrupper som Alima, Mittos og Özpekler samt alle de mindre virksomheder, som udgjorde mere end 65 % af de virksomheder, der blev påvirket, således kun påvirket i begrænset omfang eller slet ikke.

               (50)

               Kommissionen bemærkede desuden, at det faktiske beløb til direkte subsidier til ørredproducenter steg i 2017 (jf. betragtning 40). Dekreterne fra 2016 og 2017 indførte desuden en række nye subsidier, som ørredproducenterne kan havde fordel af (jf. kapitel 4.2.1 og 4.2.2).

               (51)

               Selv om de begrænsninger, der blev indført i 2016, således kan have medført et fald i subsidieringen via direkte subsidier, indførte de tyrkiske myndigheder samtidig nye subsidier og/eller ændrede eksisterende subsidieordninger. Et vigtigt spørgsmål var således, om det forhøjede beløb til direkte subsidier og de nyligt indførte subsidier ville kompensere for den begrænsning, der blev indført ved dekretet fra 2016. Hvis dette var tilfældet, kunne det samlede subsidieringsniveau være lig med eller højere end det subsidieringsniveau, der blev beregnet i forbindelse med indførelsen af den oprindelige udligningstold. Selv hvis en producent modtog færre direkte subsidier i 2016, fordi producentens forskellige tilladelser eller akvakulturbrug blev betragtet under ét, vil denne ændring ikke nødvendigvis have medført en reduktion af det samlede subsidieringsniveau i forhold til situationen før lovændringen i 2016 (jf. betragtning 62 til 65).

               (52)

               Kommissionen fandt derfor, at den var nødt til at vurdere virkningen af samtlige subsidieordninger, som ørredproducenter i Tyrkiet kan have haft fordel af (eller kan have fordel af i fremtiden) samt det overordnede subsidieringsniveau på nationalt plan. Kommissionen undersøgte således ikke lovændringens specifikke virkninger i undersøgelsesperioden for hver af de stikprøveudvalgte virksomheder, men foretog derimod en samlet vurdering og bekræftede samtidig sine konklusioner, hvad angår oplysningerne fra de eksporterende producenter i stikprøven.

               (53)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de tyrkiske myndigheder og ansøgeren, at Kommissionen burde have genberegnet subsidiemargenerne for de enkelte virksomheder i stikprøven. Kommissionen var uenig i denne påstand. Ansøgeren anmodede om en revurdering af faldet i omfanget af subsidier til alle ørredproducenter i Tyrkiet som følge af lovændringen i 2016. Da ændringerne i de nationale forhold ikke var af varig karakter, fandt Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at beregne de tilsvarende individuelle subsidiebeløb. Ændringerne syntes ikke at være tilstrækkelige til at godtgøre, at subsidiebeløbet var blevet væsentligt ændret og var af varig karakter. Desuden bekræftede undersøgelsen af det nationale subsidieniveau og de anslåede subsidiebeløb for 2018 den samme konklusion.

         4.3.   Udvikling i subsidierne til ørredproduktion på nationalt plan

   4.3.1.   Subsidier til ørredproducenter mellem 2013 og 2016

               (54)

               Mellem 2013 og 2016 blev der indrømmet følgende subsidiebeløb til ørredproducenterne:

                  Tabel

                  Direkte subsidier til ørredproducenter

                           Produktionsår

                           2013 (den oprindelige undersøgelsesperiode)

                           2014

                           2015

                           2016

                           Subsidiebeløb (TL)

                           62 992 720

                           53 599 382

                           50 093 952

                           39 762 389

                              Indeks

                              100

                              85

                              80

                              63

                           Produktionsmængde (i ton)

                           128 059

                           112 345

                           106 598

                           104 356

                              Indeks

                              100

                              88

                              83

                              81

                              Kilde: Oplysninger fra de tyrkiske myndigheder.

               (55)

               Mellem 2013 og 2016 faldt det samlede subsidiebeløb til ørredproduktion med 37 %.

               (56)

               Det største fald (20 %) i subsidiebeløbet fandt sted mellem 2013 og 2015, dvs. før den lovændring, som blev indført med dekretet fra 2016. Faldet i disse år svarer til faldet i ørredproduktionen (17 %) i samme periode.

               (57)

               Faldet i subsidiebeløbet mellem 2015 og 2016 (før og efter ændringen) var på 20,6 %.

         4.3.2.   Subsidier fra de tyrkiske myndigheder i 2016

               (58)

               I 2016 udgjorde direkte subsidier til ørredproducenter et beløb på 39 762 389 TL.

         4.3.3.   Subsidier fra de tyrkiske myndigheder i 2017

               (59)

               Gennemførelsen af alle de subsidieordninger, som ørredproducenterne kunne drage fordel af i 2017, var endnu ikke afsluttet på tidspunktet for undersøgelsen. Kommissionen baserede derfor sine foreløbige konklusioner på budgetoverslaget for 2017 for hver af ordningerne på overordnet niveau.

               (60)

               Budgettet til direkte subsidier i 2017 var på 52 500 000 TL. Ifølge de foreløbige oplysninger, som de tyrkiske myndigheder fremlagde under kontrolbesøget, blev 90 % af budgettet opbrugt (47 250 000 TL).

               (61)

               Derudover blev der afsat følgende budget til de nye subsidieordninger, som blev indført i 2017:

                           —

                           Produktion i lukket system — 500 000 TL

                           —

                           Mærkning af fisk — 10 000 000 TL

                           —

                           God opdrætspraksis — 2 000 000 TL

                           —

                           Produktion af ørreder over 1 kg — 1 875 000 TL.

               (62)

               Budgettet til produktion i lukket system, mærkning af fisk og god opdrætspraksis omfattede også subsidier til produktion af andre arter såsom blankesten og havbars. På grundlag af de tyrkiske myndigheders statistikker over den samlede akvakulturproduktion i 2016 tegnede ørredproduktionen sig for 41,2 % af den subsidieberettigede produktion af fisk.

               (63)

               På grundlag af budgetoverslaget, et budgetforbrug på 90 % og den kendsgerning, at nogle af ordningerne skulle være til fordel for produktion af andre arter end ørred, anslog Kommissionen for det første, at det samlede subsidiebeløb til ørredproducenter i 2017 kunne overstige 50 mio. TL. Dette skøn blev baseret på oplysninger fra de tyrkiske myndigheder, ifølge hvilke 90 % af budgettet for direkte subsidier forventedes at blive opbrugt. Endvidere anvendte Kommissionen samme procentvise andel af budgettet til at vurdere subsidiebeløbet vedrørende de supplerende subsidier, der blev indført i 2017 (se betragtning 61). Endelig, for så vidt angår de budgetposter, der omfatter andre støtteberettigede fiskearter (dvs. subsidier til produktion i lukket system, produktion af ørreder over 1 kg, mærkning af fisk og god opdrætspraksis), har Kommissionen anvendt den sats på 41,2 %, som udgøres af ørredproduktion inden for den subsidieberettigede produktion af fisk.

               (64)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de tyrkiske myndigheder og ansøgeren, at ingen af de tyrkiske ørredproducenter har haft fordel af subsidiet til produktion i akvakulturbrug med lukket system eller subsidiet til mærkning af fisk i 2017, navnlig på grund af de indledende investeringsomkostninger og da det var praktisk umuligt at anvende de to ordninger. Det maksimale budget for god opdrætspraksis i 2017 var kun på 592 250 TL, og 83 % af det planlagte budget blev faktisk opbrugt i forhold til 90 % som oprindeligt anslået af de tyrkiske myndigheder.

               (65)

               Kommissionen accepterede at revurdere det samlede subsidiebeløb til ørredproducenter på grundlag af de beløb, som ørredproducenterne faktisk modtog i 2017, i overensstemmelse hermed. På grundlag af disse nye beløb for subsidieordningerne var det samlede subsidiebeløb til ørredproducenter på ca. 48,5 mio. TL i 2017.

               (66)

               Desuden fremførte de tyrkiske myndigheder, at subsidieordningen for ørreder på over 1 kg ikke burde indgå i beregningen af ørredproducenternes fordel. I henhold til myndighedernes beregninger, som blev fremlagt under høringen, ville subsidiebeløbet for produktion af den pågældende vare i så fald beløbe sig til ca. 43 mio. i 2017.

               (67)

               Kommissionen bemærkede imidlertid, at tre forskellige typer af ørreder kan drage fordel af denne ordning: 1) ørreder mellem 1 kg og 1,2 kg, 2) ørreder på over 1,2 kg, som kan ende som den pågældende vare efter forarbejdning, og 3) ørreder på over 1,2 kg, der anvendes på et andet marked end den pågældende vare. Da der ikke forelå præcise tal om fordelingen af budgettet for dette subsidie, var Kommissionen ikke i stand til at beregne det nøjagtige beløb for hver af de tre typer. Selv hvis det antages, at 100 % af dette subsidie udelukkende ville gå til den tredje type og derfor ikke ville have nogen indvirkning på den pågældende vare, ville dette ikke ændre den overordnede konklusion. Beløbet på 43 mio. TL i 2017 vil nemlig stadig udgøre en stigning på 4 mio. TL i forhold til 2016. En sådan stigning vil neutralisere en betydelig del af virkningen af faldet i 2016, som var blevet påpeget af ansøgeren som en ændring, der berettigede en fornyet undersøgelse af foranstaltningerne.

         4.3.4.   Konklusion

               (68)

               Mellem den oprindelige undersøgelsesperiode (2013) og 2016 faldt subsidierne til ørredproducenter med 37 %. Faldet i subsidiebeløbet siden 2013 skyldtes imidlertid ikke alene lovændringen i 2016, men var også en følge af det samlede fald i produktionen af ørreder (jf. tabellen i betragtning 54). Subsidierne til ørredproducenter steg igen efter 2016.

               (69)

               I 2017 udgjorde det samlede subsidiebeløb til ørredproducenter mellem 43 mio. og 48,5 mio. TL. Kommissionen konkluderede derfor, at subsidiebeløbet efter 2016 nærmer sig beløbet fra før lovændringen.

               (70)

               Kommissionen konkluderede således, at faldet i de eksisterende subsidier efter lovændringen i 2016 var midlertidigt, og at det samlede subsidiebeløb og produktionsstøtten pr. ton er steget igen siden 2016.

         4.4.   Ændringernes varige karakter

               (71)

               I lyset af konklusionerne i kapitel 4.3.4 fastholdt Kommissionen derfor, at faldet i subsidierne til ørredproducenter i 2016 kun var midlertidigt. Den fastholdt også, at da betingelserne og beløbene for subsidierne blev revideret af de tyrkiske myndighed på årsbasis, kunne de indførte ændringer ikke betragtes som varige, især da:

                           —

                           beløbet til direkte subsidier pr. ton steg i 2017,

                           —

                           fire nye subsidieordninger blev indført i 2017,

                           —

                           og et nyt subsidie til bekæmpelse af sygdomme i produktionen af fiskeyngel blev indført i 2018.

                     Kommissionen anslog derudover, at de samlede subsidier til ørredproducenter kan nå op på 56 mio. TL i 2018, dvs. ca. 6 mio. TL over beløbet for 2015, som er året før lovændringen (12).

               (72)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de tyrkiske myndigheder og ansøgeren, at subsidiet til bekæmpelse af sygdomme i produktionen af fiskeyngel, som blev indført i 2018, ikke vedrørte den pågældende vare. De begrundede imidlertid ikke deres påstand. Efter Kommissionens opfattelse var der ikke nogen særlig grund til, at dette subsidie ikke skulle vedrøre den pågældende vare. Det er slående, at selv landbrugsministeriet fremlagde den nye støtte som et tilskud til ørredproducenter under kontrolbesøget. Kommissionen afviste derfor påstanden.

               (73)

               Efter fremlæggelsen af oplysninger fremførte de tyrkiske myndigheder og ansøgeren også, at subsidierne til produktion i lukket system og til mærkning af fisk burde udelukkes fra vurderingen, da de ikke blev anvendt i 2017, og da det var dyrt og praktisk umuligt at anvende dem (jf. betragtning 64). Kommissionen bemærkede i denne forbindelse, at subsidiebeløbet til mærkning af fisk var på 0,02 TL/stk. for produktion op til 250 ton i 2017, men tilsyneladende steg til 0,03 TL/stk. i 2018 (13). Det ser således ud til, at Tyrkiet gjorde ordningerne mere attraktive. Kommissionen afviste derfor påstanden on, at disse nye subsidieordninger burde udelukkes fra beregningerne af subsidier i 2018 og den nærmeste fremtid.

               (74)

               Ifølge de oplysninger, som Kommissionen råder over, skal ørredproducenterne desuden foretage indledende investeringer og/eller underkastes revision med henblik på at tilpasse deres forretningspraksis til kriterierne for subsidieberettigelse, som blev indført med de nye subsidieordninger. Selv om budgettet til disse ordninger ikke opbruges i de første år af anvendelsen, er det derfor sandsynligt, at de i højere grad vil blive opbrugt i de følgende år, når virksomhederne har tilpasset deres aktiviteter til kriterierne for subsidieberettigelse.

               (75)

               Endelig påstod de tyrkiske myndigheder og ansøgeren, at Kommissionen burde have taget hensyn til deprecieringen af den tyrkiske lira på 90 % over de seneste år. De mente, at denne depreciering var af varig karakter.

               (76)

               Kommissionen var uenig i denne påstand. Deprecieringen af den tyrkiske lira, som er en frit konvertibel valuta med en svingende valutakurs, kan ikke tilskrives Tyrkiet. Desuden kan valutakurserne følge en bestemt tendens over en given periode, men kan også vende i andre perioder. Der foreligger derfor ikke den nødvendige stabilitet og forudsigelighed, der udgør en ændring af omstændigheder af varig karakter.

         4.5.   Konklusion

               (77)

               På baggrund af disse betragtninger fastholdt Kommissionen, at ordningen for gennemførelse af direkte subsidier er karakteriseret ved konstante ændringer i retsgrundlaget, kriterierne for subsidieberettigelse og de faktiske subsidiebeløb. Selv om de faktiske beløb for 2018 afviger fra Kommissionens skøn, ændres ordningen til gennemførelse af subsidieordningerne konstant, og disse ændringer kan derfor ikke anses for at være af varig karakter. I denne sammenhæng fastholdt Kommissionen også, at faldet i subsidieringen mellem 2013 og 2016 kun var af midlertidig natur, da subsidiebeløbene for 2017 og 2018 blev anslået til at være på omtrent samme niveau som i 2013. Kommissionen konkluderede, at faldet i 2016 derfor ikke kunne betragtes som værende af varig karakter i modsætning til ansøgerens påstand.

         5.   AFSLUTNING AF DEN DELVISE INTERIMSUNDERSØGELSE

               (78)

               På grundlag af Kommissionens konklusioner vedrørende ændringerne i gennemførelsen af direkte subsidier til ørredproducenter i Tyrkiet og fraværet af en varig karakter af disse ændringer blev anmodningen om en delvis interimsundersøgelse fundet ubegrundet, og den delvise interimsundersøgelse bør derfor afsluttes.

               (79)

               De gældende foranstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) 2015/309, bør derfor opretholdes.

               (80)

               Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at afslutte undersøgelsen. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.

               (81)

               Denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 (14) —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Den delvise interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet afsluttes uden ændring af de gældende udligningsforanstaltninger.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juni 2018.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1037 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 55).

      (2)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/309 af 26. februar 2015 om indførelse af en endelig udligningstold og om endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet (EUT L 56 af 27.2.2015, s. 12).

      (3)  Meddelelse om indledning af en delvis interimsundersøgelse af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet (EUT C 234 af 20.7.2017, s. 6).

      (4)  Sagun Group's eksport til Unionen i NUP udgjorde næsten en tredjedel af KLC Group's eksport til Unionen.

      (5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1195/2014 af 29. oktober 2014 om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet (EUT L 319 af 6.11.2014, s. 1).

      (6)  Tyrkisk dekret nr. 2016/8791 om landbrugssubsidier i 2016 af 25. april 2016 (gennemført med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2016).

      (7)  Bekendtgørelse nr. 2016/33 »Tilskud til akvakultur« vedrørende gennemførelsen af dekret nr. 2016/8791 blev offentliggjort i Tyrkiets statstidende den 3. august 2016.

      (8)  Under kontrolbesøget oplyste de tyrkiske myndigheder, at 30 % af ørredproduktionen foregik i landbaserede anlæg, og at 70 % af produktionen foregik i dambrugsbassiner eller i havbrug. Disse oplysninger blev korrigeret efter fremlæggelsen af oplysninger.

      (9)  »Et akvakulturbrug med et fuldt kontrolleret system baseret på princippet om genbrug i produktionssystemet med brug af processer som f.eks. eliminering af det vand, der anvendes i produktionen, og af ekskrementer og foderrester ved hjælp af en række mekaniske og biologiske systemer, iltberigelse med henblik på at sikre kvaliteten og den kemiske struktur, fordampning af kuldioxid, behandling med ozon og/eller UV. Disse processer sikrer, at der anvendes mindre vand, og sikrer et større output end enhedsmængden, bedre opdræt og mulighed for en bedre udnyttelse af føden og for bedre plads, frihed og mulighed for at skabe produkter med færre miljøpåvirkninger.« (Bekendtgørelse fra fødevare- og landbrugsministeriet nr. 2016/33, artikel 4 ç).

      (10)  Tyrkisk dekret nr. 2017/10465 om landbrugssubsidier i 2017 af 5. juni 2017 (gennemført med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2017).

      (11)  Bekendtgørelse nr. 2017/38 »Tilskud til akvakultur« vedrørende gennemførelsen af dekret nr. 2017/10465 blev offentliggjort i Tyrkiets statstidende den 14. oktober 2017.

      (12)  Dette skøn blev foretaget på grundlag af produktionsmængden for 2017 ved at anvende forbrugssatsen på 83 % for 2017. For de ordninger, der også skulle være til fordel for andre arter, anvendte Kommissionen en sats på 43,6 %, som udgør andelen af ørredproduktion inden for de subsidieberettigede arter.

      (13)  Tyrkisk dekret nr. 2018/11460 om landbrugssubsidier i 2018 af 21. februar 2018 (gennemført med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2018).

      (14)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/857 af 11. juni 2018 om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (»Haut-Montravel« (BOB))

text:
               12.6.2018

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 147/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/857
   af 11. juni 2018
   om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse (»Haut-Montravel« (BOB))
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 99, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Kommissionen har behandlet den ansøgning, der er indgivet af Frankrig efter artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013, om godkendelse af en ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Haut-Montravel«.

               (2)

               Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 97, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1308/2013 offentliggjort ansøgningen om godkendelse af ændringen af varespecifikationen i Den Europæiske Unions Tidende (2).

               (3)

               Kommissionen har ikke modtaget indsigelser, jf. artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

               (4)

               Ændringen af varespecifikationen bør derfor godkendes, jf. artikel 99 i forordning (EU) nr. 1308/2013.

               (5)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Komitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Haut-Montravel« (BOB), godkendes.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 11. juni 2018.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT C 4 af 6.1.2018, s. 7.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105 af 8. august 2018 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende procedurer og formularer for kompetente myndigheders afgivelse af oplysninger til ESMA i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 (EØS-relevant tekst.)

text:
                  9.8.2018

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 202/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1105
         af 8. august 2018
         om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende procedurer og formularer for kompetente myndigheders afgivelse af oplysninger til ESMA i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011
         (EØS-relevant tekst)
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (1), særlig artikel 47, stk. 3, tredje afsnit, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Artikel 47, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1011 foreskriver, at kompetente myndigheder skal give ESMA alle de oplysninger, der er nødvendige for, at ESMA kan varetage sine opgaver. Med henblik på at sikre en effektiv kommunikation bør de kompetente myndigheder og ESMA gøre brug af definerede kommunikationskanaler, herunder udpegede kontaktpersoner og standardformularer, til anmodning om oplysninger, kvittering for modtagelse af anmodninger om oplysninger og besvarelse af anmodninger om oplysninger.

                     (2)

                     De oplysninger, som de kompetente myndigheder skal give i henhold til artikel 47, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1011, er blandt andet de oplysninger, der er nødvendige for, at ESMA kan oprette og føre det offentlige register, der er omhandlet i samme forordnings artikel 36, stk. 1, navnlig de i samme artikels litra a), c) og d) nævnte oplysninger og eventuelle senere ændringer af disse oplysninger. De kompetente myndigheder og ESMA bør skulle indgå aftale om de tekniske specifikationer for afgivelse af de pågældende oplysninger til ESMA's websted, så det sikres, at oplysningerne overføres nøjagtigt og sikkert.

                     (3)

                     De oplysninger, som de kompetente myndigheder skal give ESMA i henhold til forordning (EU) 2016/1011, kan omfatte personoplysninger og andre følsomme oplysninger, der ikke er offentligt tilgængelige. Det er derfor vigtigt, at afgivelsen af oplysninger er omfattet af passende beskyttelsesforanstaltninger og fortrolighedsregler.

                     (4)

                     De kompetente myndigheder og ESMA bør gives tilstrækkelig tid til at indføre procedurer for afgivelse af oplysninger som fastsat ved denne forordning. Denne forordning bør derfor først begynde at finde anvendelse, to måneder efter at den er trådt i kraft.

                     (5)

                     Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ESMA har forelagt Kommissionen.

                     (6)

                     ESMA har hverken gennemført åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, eller analyseret de potentielle omkostninger og fordele herved, idet ESMA konkluderede, at dette ikke ville have stået i forhold til omfanget og virkningen af de gennemførelsesmæssige tekniske standarder, i betragtning af at de kun direkte ville berøre de medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder og således ikke markedsdeltagere.

                     (7)

                     ESMA har anmodet interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (2), om en udtalelse —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Meddelelse af oplysninger til ESMA til ESMA-registret

               1.   For at gøre det muligt for ESMA at oprette og føre det offentlige register, der er omhandlet i artikel 36, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011, meddeler de kompetente myndigheder ESMA i de samme artikels litra a), c) og d) nævnte oplysninger, samt eventuelle ændringer af disse oplysninger, senest fem arbejdsdage efter den relevante afgørelse.

               2.   Ved den relevante afgørelse forstås hvilken som helst af følgende afgørelser truffet af en kompetent myndighed, som medfører en forpligtelse i henhold til forordning (EU) 2016/1011 til at meddele ESMA de pågældende oplysninger eller den pågældende ændring:

                           a)

                           en afgørelse om at godkende eller registrere en administrator i henhold til artikel 34, stk. 6, litra a) eller b), i forordning (EU) 2016/1011

                           b)

                           en afgørelse om at trække godkendelsen eller registreringen af en administrator tilbage eller suspendere den i henhold til nævnte forordnings artikel 35, stk. 1

                           c)

                           en afgørelse om at anerkende en administrator, der er etableret i et tredjeland, i henhold til nævnte forordnings artikel 32, stk. 5

                           d)

                           en afgørelse om at suspendere eller tilbagekalde en sådan anerkendelse i henhold til nævnte forordnings artikel 32, stk. 8

                           e)

                           en afgørelse om at godkende valideringen af et benchmark eller en benchmarkfamilie i henhold til nævnte forordnings artikel 33, stk. 3

                           f)

                           en afgørelse om at kræve, at valideringen af et benchmark eller en benchmarkfamilie trækkes tilbage i henhold til nævnte forordnings artikel 33, stk. 6.

                     Alle oplysninger eller ændringer heraf som omhandlet i stk. 1 meddeles til ESMA via ESMA's kommunikationskanal, som sikrer, at oplysningernes fuldstændighed, integritet og fortrolighed bevares under overførslen.

               3.   De kompetente myndigheder og ESMA indgår aftale om, hvilken informationsteknologi der skal anvendes til indberetning af oplysninger til ESMA's websted via ESMA's kommunikationskanal.

            Artikel 2
            Underretning af ESMA om benchmarks fra anerkendte administratorer
            Enhver underretning af ESMA i henhold til artikel 32, stk. 6, i forordning (EU) 2016/1011 skal ske ved brug af elektroniske midler, der gør det muligt at sikre oplysningernes fuldstændighed, integritet og fortrolighed i hele overførselsprocessen.

            Artikel 3
            Anmodning om oplysninger

               1.   Enhver anmodning fra ESMA om oplysninger fra en kompetent myndighed i henhold til artikel 47, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1011, bortset fra oplysninger, der er omfattet af nærværende forordnings artikel 1 og 2, indgives ved brug af formularen i bilag I til nærværende forordning.

               2.   En kompetent myndighed, der anmodes om oplysninger i henhold til artikel 47, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1011 (i det følgende benævnt »den anmodede myndighed«), kvitterer for modtagelsen af anmodningen senest syv dage efter at have modtaget denne ved brug af formularen i bilag II til nærværende forordning.

            Artikel 4
            Besvarelse af en anmodning om oplysninger

               1.   Den anmodede myndighed giver ESMA de oplysninger, der anmodes om, ved brug af formularen i bilag III til denne forordning. Den anmodede myndighed tager alle rimelige skridt inden for rammerne af sine beføjelser til at fremskaffe og fremlægge de ønskede oplysninger. Er det ikke muligt for den anmodede myndighed at fremlægge oplysningerne senest på den anslåede svardato, der er angivet i dens kvittering for modtagelse af anmodningen om oplysninger, underretter den uden ophold ESMA herom og angiver en ny anslået svardato sammen med en begrundelse for, at en forlængelse er nødvendig.

               2.   Den anmodede myndighed rådfører sig om fornødent med ESMA med henblik på præcisering af, hvilke oplysninger der ønskes, og om hyppigheden af de opdateringer, der måtte være nødvendige.

            Artikel 5
            Overførselsmidler
            Alle anmodninger om oplysninger, kvitteringer for modtagelse og besvarelser af anmodninger om oplysninger som omhandlet i artikel 3 og 4 skal overholde følgende regler:

                        a)

                        De skal være skriftlige.

                        b)

                        De skal sendes pr. brev eller fax eller ved brug af et elektronisk middel, der gør det muligt at sikre oplysningernes fuldstændighed, integritet og fortrolighed i hele overførselsprocessen.

                        c)

                        De skal stiles til:

                                    i)

                                    den kontaktperson, der er udpeget af den kompetente myndighed i henhold til artikel 7, hvis der er tale om en anmodning til en kompetent myndighed

                                    ii)

                                    det kontaktpunkt, ESMA har angivet i sin anmodning om oplysninger, hvis der er tale om en kvittering for modtagelse eller et svar til ESMA.

            Artikel 6
            Fortrolighed

               1.   Kompetente myndigheder behandler indgivne anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 47, stk. 2, i forordning (EU) 2016/1011 samt indholdet af sådanne anmodninger og alle spørgsmål, der rejses i forbindelse med behandlingen af dem, fortroligt, navnlig eventuelle konsultationer mellem ESMA og den kompetente myndighed vedrørende anmodningen.

               2.   Den kompetente myndighed kan dog videregive oplysninger om sådanne anmodninger og spørgsmål, hvis ESMA giver samtykke hertil, eller hvis videregivelse er påkrævet af hensyn til retslige procedurer.

            Artikel 7
            Kontaktpersoner
            Hver kompetent myndighed udpeger en kontaktperson med henblik på anvendelsen af denne forordning og meddeler denne kontaktpersons navn og kontaktoplysninger til ESMA senest 30 dage efter denne forordnings ikrafttræden. Eventuelle senere ændringer med hensyn til udpegelsen eller en kontaktpersons kontaktoplysninger meddeles til ESMA uden ophold.

            Artikel 8
            Ikrafttræden og anvendelse
            Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
            Den anvendes fra den 29. oktober 2018.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 8. august 2018.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1.

            (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

            BILAG I

               Formular til anmodning om oplysninger

            ANMODNING OM OPLYSNINGER

                        Referencenr.: …
                        Dato: …

                           Generelle oplysninger

                        FRA:
                        Medlemsstat (hvis det er relevant):
                        Anmodende myndighed:
                        Registreret adresse:
                        (Kontaktoplysninger på den udpegede kontaktperson, jf. artikel 7 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105)
                        Navn:
                        Tlf.
                        E-mail:
                        TIL:
                        Medlemsstat (hvis det er relevant):
                        Anmodet myndighed:
                        Registreret adresse:
                        (Kontaktoplysninger på den udpegede kontaktperson, jf. artikel 7 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105)
                        Navn:
                        Tlf.
                        E-mail:
                        Kære [indsæt navn]
                        I overensstemmelse med artikel 3 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder [for så vidt angår procedurer og formularer til udveksling af oplysninger] anmodes der om oplysninger vedrørende nedenfor beskrevne forhold.
                        Jeg ville være taknemmelig for at modtage ovennævnte oplysninger senest den [indsæt vejledende dato for besvarelsen]; hvis dette ikke er muligt, bedes De venligst oplyse, hvornår De forventer at kunne fremlægge de oplysninger, der anmodes om.

                           Begrundelse for anmodningen om oplysninger

                        …
                        …
                        …
                        [Indsæt de(n) bestemmelse(r) i forordning (EU) 2016/1011, i henhold til hvilke(n) den anmodende myndighed er kompetent til at behandle spørgsmålet]
                        Anmodningen vedrører oplysninger om …
                        …
                        …
                        [Beskriv, hvad anmodningen vedrører, samt benchmarktilsynsområdet og formålet med at anmode om oplysningerne]
                        Tidligere anmodning …
                        [Der gives nærmere oplysninger om en eventuel tidligere anmodning, så denne kan identificeres]
                        Oplysningerne i denne anmodning behandles fortroligt, jf. artikel 5 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105.
                        Med venlig hilsen
                        [underskrift]

            BILAG II

               Formular til kvittering for modtagelse af en anmodning om oplysninger

            KVITTERING FOR MODTAGELSE AF EN ANMODNING OM OPLYSNINGER

                        Referencenr.: …
                        Dato: …
                        FRA:
                        Medlemsstat (hvis det er relevant):
                        Anmodet myndighed:
                        Registreret adresse:
                        (Kontaktoplysninger på den udpegede kontaktperson, jf. artikel 7 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105)
                        Navn:
                        Tlf.
                        E-mail:
                        TIL:
                        Medlemsstat (hvis det er relevant):
                        Anmodende myndighed:
                        Registreret adresse:
                        (Kontaktoplysninger på den udpegede kontaktperson, jf. artikel 7 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105)
                        Navn:
                        Tlf.
                        E-mail:
                        Kære [indsæt navn]
                        I overensstemmelse med artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder [for så vidt angår procedurer og formularer til udveksling af oplysninger] bekræfter vi hermed at have modtaget Deres anmodning om oplysninger med referencenr. [indsæt anmodning]
                        Forventet svardato (hvis det er muligt at angive denne på nuværende tidspunkt): …
                        Med venlig hilsen
                        [underskrift]

            BILAG III

               Formular til besvarelse af en anmodning om oplysninger

            BESVARELSE AF EN ANMODNING OM OPLYSNINGER

                        Referencenr.: …
                        Dato: …

                           Generelle oplysninger

                        FRA:
                        Medlemsstat (hvis det er relevant):
                        Anmodet myndighed:
                        Registreret adresse:
                        (Kontaktoplysninger på den udpegede kontaktperson, jf. artikel 7 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105)
                        Navn:
                        Tlf.
                        E-mail:
                        TIL:
                        Medlemsstat (hvis det er relevant):
                        Anmodende myndighed:
                        Registreret adresse:
                        (Kontaktoplysninger på den udpegede kontaktperson, jf. artikel 7 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105)
                        Navn:
                        Tlf.
                        E-mail:
                        Kære [indsæt navn]
                        I overensstemmelse med artikel 4 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder [for så vidt angår procedurer og formularer til udveksling af oplysninger] har vi behandlet Deres anmodning dateret [dd.mm.åååå] med referencenr. [indsæt anmodningens referencenummer].

                           Ønskede oplysninger

                        …
                        …
                        …
                        Oplysningerne er fortrolige og er tilgængelige for [indsæt navnet på den anmodende myndighed] i henhold til [indsæt bestemmelse i den gældende sektorspecifikke lovgivning] og med den forudsætning, at oplysningerne forbliver fortrolige i overensstemmelse med artikel 5 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105. [Indsæt navnet på den anmodende myndighed] skal overholde kravene i artikel 5 i gennemførelsesforordning (EU) 2018/1105 med hensyn til fortrolighed og de tilladte anvendelser af oplysninger.
                        Med venlig hilsen
                        [underskrift]


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1106 af 8. august 2018 om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende modeller for den overensstemmelseserklæring, der offentliggøres og opbevares af administratorer af væsentlige og ikkevæsentlige benchmarks i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 (EØS-relevant tekst.)

text:
                  9.8.2018

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 202/9

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1106
         af 8. august 2018
         om gennemførelsesmæssige tekniske standarder vedrørende modeller for den overensstemmelseserklæring, der offentliggøres og opbevares af administratorer af væsentlige og ikkevæsentlige benchmarks i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011
         (EØS-relevant tekst)
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1011 af 8. juni 2016 om indeks, der bruges som benchmarks i finansielle instrumenter og finansielle kontrakter eller med henblik på at måle investeringsfondes økonomiske resultater, og om ændring af direktiv 2008/48/EF og 2014/17/EU samt forordning (EU) nr. 596/2014 (1), særlig artikel 25, stk. 8, tredje afsnit, og artikel 26, stk. 5, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Ved artikel 25, stk. 7, i forordning (EU) 2016/1011 forpligtes administratorer af væsentlige benchmarks, som vælger ikke at opfylde et eller flere specifikke krav i samme forordning, til at offentliggøre og opbevare en overensstemmelseserklæring, hvoraf det fremgår, hvorfor det ikke er hensigtsmæssigt, at de overholder de pågældende bestemmelser. Administratorer af ikkevæsentlige benchmarks pålægges ved nævnte forordnings artikel 26, stk. 3, en tilsvarende forpligtelse, dog for en bredere vifte af krav.

                     (2)

                     Overensstemmelseserklæringen bør gøre det muligt for enhver tydeligt at identificere de bestemmelser i forordning (EU) 2016/1011, som administratoren af benchmarket har valgt ikke at anvende, samt årsagerne til, at administratoren mener, det er hensigtsmæssigt, at han ikke overholder disse bestemmelser.

                     (3)

                     Artikel 25, stk. 7, og artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1011 foreskriver, at det af overensstemmelseserklæringen tydeligt skal fremgå, hvorfor administratoren anser det for hensigtsmæssigt, at han ikke overholder de pågældende bestemmelser. Modellen bør derfor være sådan, at der skal gives en særskilt begrundelse for hver af de bestemmelser, administratoren ikke anvender.

                     (4)

                     De i artikel 25, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011 omhandlede valgfrie undtagelser er en delmængde af de potentielle undtagelser for ikkevæsentlige benchmarks i samme forordnings artikel 26, stk. 1. For at sikre sammenhæng mellem de to gennemførelsesmæssige tekniske standarder, der foreskrives ved artikel 25, stk. 8, og artikel 26, stk. 5, for disse undtagelser, og for at undgå eventuelle unødvendige administrative byrder for benchmarkadministratorer er det ønskeligt, at disse gennemførelsesmæssige tekniske standarder samles i én enkelt forordning.

                     (5)

                     Administratorer kan vælge at anvende én enkelt overensstemmelseserklæring for en benchmarkfamilie, forudsat at det for hvert af de benchmarks, der er omfattet af erklæringen, af denne tydeligt fremgår, hvilke bestemmelser administratoren har valgt ikke at anvende. Én enkelt overensstemmelseserklæring bør ikke omfatte både væsentlige og ikkevæsentlige benchmarks. Hvis en benchmarkfamilie omfatter både væsentlige og ikkevæsentlige benchmarks, bør der udfærdiges mindst to overensstemmelseserklæringer.

                     (6)

                     Administratorer bør gives tilstrækkelig tid til at sikre, at kravene i denne forordning er overholdt. Denne forordning bør derfor først begynde at finde anvendelse, to måneder efter at den er trådt i kraft.

                     (7)

                     Denne forordning er baseret på det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed har forelagt Kommissionen.

                     (8)

                     Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed har gennemført åbne offentlige høringer om det udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele herved samt anmodet interessentgruppen for værdipapirer og markeder, der er nedsat i henhold til artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (2), om en udtalelse —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Modeller for overensstemmelseserklæringen

               1.   Modellen for den i artikel 25, stk. 7, i forordning (EU) 2016/1011 omhandlede overensstemmelseserklæring er fastlagt i bilag I til nærværende forordning.

               2.   Modellen for den i artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1011 omhandlede overensstemmelseserklæring er fastlagt i bilag II til nærværende forordning.

            Artikel 2
            Ikrafttræden
            Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
            Den anvendes fra den 29. oktober 2018.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 8. august 2018.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EUT L 171 af 29.6.2016, s. 1.

            (2)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84).

            BILAG I

               Model for den i artikel 25, stk. 7, i forordning (EU) 2016/1011 omhandlede overensstemmelseserklæring

                        Punkt

                        Tekstfelt

                        A.   Generelle oplysninger

                                    1.

                                    Dato for oprettelse af dette dokument og, hvis det er relevant, for den seneste opdatering

                                    1.

                                    Oprettet: [dd/mm/åå]

                                    Sidst opdateret: [dd/mm/åå]

                                    2.

                                    Administrator

                                    2.

                                    [Navn, som det figurerer i »Register of administrators and benchmarks«, som offentliggøres af ESMA]

                                    3.

                                    Relevant national kompetent myndighed

                                    3.

                                    [Den kompetente myndighed, der har godkendt eller registreret administratoren i henhold til artikel 34, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1011]

                           I nedenstående afsnit:

                                    —

                                       angives det, hvilket eller hvilke væsentlige benchmarks bestemmelserne ikke anvendes på

                                    —

                                       angives det, hvilke bestemmelser administratoren har valgt ikke at anvende, og

                                    —

                                       redegøres der for, hvorfor det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder de enkelte bestemmelser.

                           Hvis dette dokument vedrører mere end ét væsentligt benchmark, der leveres af administratoren, skal der udfyldes et særskilt afsnit for hvert sæt benchmarks, for hvilke det gælder, at:

                                    —

                                       de bestemmelser, som administratoren vælger ikke at anvende, er de samme, og

                                    —

                                       begrundelsen for, at det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder den pågældende bestemmelse, er den samme for hver enkelt bestemmelse.

                        B.
                              [Indsæt administratorens navn som angivet i afsnit A, punkt 2] vælger ikke at anvende følgende bestemmelser i forordning (EU) 2016/1011 for det eller de væsentlige benchmarks, der er angivet nedenfor

                                    1.

                                    Benchmark/benchmarks, som de(n) pågældende bestemmelse(r) ikke anvendes på

                                    1.

                                    [Indsæt navnet på benchmarket/de enkelte benchmarks, herunder det internationale identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN) eller, hvis ISIN-koden ikke foreligger, en anden identifikator]

                                    2.

                                    Angivelse af, hvor benchmarkerklæringen for det relevante benchmark eller hvert af de relevante benchmarks er offentliggjort

                                    2.

                                    [f.eks. link til webside]

                                    3.

                                                i)

                                                Bestemmelse(r) i forordning (EU) 2016/1011, der ikke anvendes

                                                ii)

                                                Angiv — for hver enkelt bestemmelse — hvorfor det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder den pågældende bestemmelse

                                    3 i)

                                    [Indsæt — for hver enkelt bestemmelse — artikel, stykke og eventuelt litra i forordning (EU) 2016/1011 samt bestemmelsens fulde ordlyd]

                                    3 ii)

                                    [Indsæt — for hver enkelt bestemmelse — en specifik, detaljeret og let forståelig begrundelse for, at det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder den pågældende bestemmelse, under hensyntagen til benchmarkets eller benchmarkenes art og indvirkning og administratorens størrelse]

            BILAG II

               Model for den i artikel 26, stk. 3, i forordning (EU) 2016/1011 omhandlede overensstemmelseserklæring

                        Punkt

                        Tekstfelt

                        A.   Generelle oplysninger

                                    1.

                                    Dato for oprettelse af dette dokument og, hvis det er relevant, for den seneste opdatering

                                    1.

                                    Oprettet: [dd/mm/åå]

                                    Sidst opdateret: [dd/mm/åå]

                                    2.

                                    Administrator

                                    2.

                                    [Navn, som det figurerer i »Register of administrators and benchmarks«, som offentliggøres af ESMA]

                           I nedenstående afsnit:

                                    —

                                       angives det, hvilket eller hvilke ikkevæsentlige benchmarks bestemmelserne ikke anvendes på

                                    —

                                       angives det, hvilke bestemmelser administratoren har valgt ikke at anvende, og

                                    —

                                       redegøres der for, hvorfor det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder de enkelte bestemmelser.

                           Hvis dette dokument vedrører en familie af ikkevæsentlige benchmarks, der leveres af administratoren, skal der udfyldes et særskilt afsnit for hvert sæt benchmarks, for hvilket det gælder, at:

                                    —

                                       de bestemmelser, som administratoren vælger ikke at anvende, er de samme, og

                                    —

                                       begrundelsen for, at det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder den pågældende bestemmelse, er den samme for hver enkelt bestemmelse.

                        B.
                              [Indsæt administratorens navn som angivet i afsnit A, punkt 2] vælger ikke at anvende følgende bestemmelser i forordning (EU) 2016/1011 for det eller de ikkevæsentlige benchmarks, der er angivet nedenfor

                                    1.

                                    Benchmark/benchmarks, som de(n) pågældende bestemmelse(r) ikke anvendes på

                                    1.

                                    [Indsæt navnet på benchmarket/de enkelte benchmarks, herunder det internationale identifikationsnummer for værdipapirer (ISIN) eller, hvis ISIN-koden ikke foreligger, en anden identifikator]

                                    2.

                                                i)

                                                Bestemmelse(r) i forordning (EU) 2016/1011, der ikke anvendes

                                                ii)

                                                Angiv — for hver enkelt bestemmelse — hvorfor det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder den pågældende bestemmelse

                                    2 i)

                                    [Indsæt — for hver enkelt bestemmelse — artikel, stykke og eventuelt litra i forordning (EU) 2016/1011 samt bestemmelsens fulde ordlyd]

                                    2 ii)

                                    [Indsæt — for hver enkelt bestemmelse — en specifik, detaljeret og let forståelig begrundelse for, at det er hensigtsmæssigt, at administratoren ikke overholder bestemmelsen.]


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1206 af 28. august 2018 om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for fårekød og gedekød samt tilberedt fårekød med oprindelse i Island

text:
                  29.8.2018

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 219/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1206
         af 28. august 2018
         om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for fårekød og gedekød samt tilberedt fårekød med oprindelse i Island
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 af 9. oktober 2013 om EU-toldkodeksen (1), særlig artikel 58, stk. 1, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     En aftale i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter (2) (»aftalen«) blev vedtaget på grundlag af artikel 19 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Aftalen blev godkendt på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2017/1913 (3).

                     (2)

                     Med henblik på gennemførelse af bilag V til aftalen har Kommissionen vedtaget gennemførelsesforordning (EU) 2018/562 (4) om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1354/2011 (5). Med ændringen blev mængderne af de eksisterende toldfrie kontingenter for fåre- og gedekød med oprindelse i Island henhørende under toldposition 0204 og 0210 forhøjet, og der blev derudover åbnet et årligt toldfrit EU-kontingent for tilberedt fårekød henhørende under underposition 1602 90.

                     (3)

                     Mængden af toldkontingenterne for fåre- og gedekød, der forvaltes i henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 1354/2011, er udtrykt i ton af slagtekropsækvivalenter, mens mængderne af toldkontingenter for varer med oprindelse i Island ifølge aftalen skal udtrykkes i ton af produkter. Det er derfor hensigtsmæssigt at udtrykke mængder af toldkontingenter som fastsat i aftalen i ton af produkter i stedet for i slagtekropsækvivalent gennem fastsættelse af regler for deres forvaltning i en separat forordning.

                     (4)

                     Der bør endvidere fastsættes regler for forvaltningen af toldkontingenterne for varer henhørende under toldposition 0204 og 0210 under et nyt toldkontingentløbenummer, samt fastsættes bestemmelser om overgangen til det nye toldkontingentløbenummer. Ophævelsen af de toldkontingenter, der svarer til produkter med oprindelse i Island, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1354/2011 er foreskrevet i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1128 (6).

                     (5)

                     I aftalen fastsættes det, at toldkontingenterne som fastsat i bilag V skal anvendes årligt, og der fastsættes regler for den progressive stigning i mængden af toldkontingenter i årene, der følger efter dens ikrafttræden. I bilag V til aftalen fastsættes det, at mængderne det første anvendelsesår beregnes pro rata. Da aftalen finder anvendelse fra den 1. maj 2018, bør de årlige mængder for 2018, der beregnes pro rata, og de følgende år fastsættes i overensstemmelse med bilag V til aftalen.

                     (6)

                     Kommissionen bør forvalte toldkontingenterne på grundlag af den kronologiske orden for datoerne for antagelse af toldangivelser om overgang til fri omsætning i overensstemmelse med reglerne for forvaltning af toldkontingenter i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 (7).

                     (7)

                     I aftalen fastsættes det, at bestemmelserne i protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island, som ændret ved afgørelse nr. 2/2005 truffet af Den Blandede Komité EF-Island om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde (8) skal finde anvendelse på de produkter, der er omfattet af toldkontingentet.

                     (8)

                     Med henblik på at sikre sammenfald med anvendelsesdatoen for gennemførelsesforordning (EU) 2018/1128, hvori udladelsen af de toldkontingenter, som er angivet for produkter med oprindelse i Island i gennemførelsesforordning (EU) nr. 1354/2011, fastsættes, bør forordningen finde anvendelse fra den 1. september 2018.

                     (9)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Toldkodeksudvalget —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Der åbnes EU-toldkontingenter for fåre- og gedekød samt tilberedt fårekød med oprindelse i Island som fastsat i bilaget.

            Artikel 2
            De toldkontingenter, der er fastsat i bilaget, forvaltes i overensstemmelse med artikel 49-54 i gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447.

            Artikel 3
            For at kunne udnytte det toldkontingent, der er fastsat i nærværende forordning, skal de varer, der er anført i bilaget, med de fornødne ændringer tilsvarende overholde de oprindelsesregler og andre bestemmelser, der er fastsat i protokol nr. 3 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Island, som ændret ved afgørelse nr. 2/2005 truffet af Den Blandede Komité EF-Island om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde.

            Artikel 4
            Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
            Den anvendes fra den 1. september 2018.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 28. august 2018.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.

            (2)  EUT L 274 af 24.10.2017, s. 58.

            (3)  Rådets afgørelse (EU) 2017/1913 af 9. oktober 2017 om indgåelse af aftalen i form af brevveksling mellem Den Europæiske Union og Island om yderligere handelspræferencer for landbrugsprodukter (EUT L 274 af 24.10.2017, s. 57).

            (4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/562 af 9. april 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1354/2011 om åbning af EU-toldkontingenter for får, geder, fårekød og gedekød (EUT L 94 af 12.4.2018, s. 4).

            (5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1354/2011 af 20. december 2011 om åbning af EU-toldkontingenter for får, geder, fårekød og gedekød (EUT L 338 af 21.12.2011, s. 36).

            (6)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1128 af 9. august 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1354/2011 om åbning af EU-toldkontingenter for får, geder, fårekød og gedekød (EUT L 205, 14.8.2018, s. 1).

            (7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2447 af 24. november 2015 om gennemførelsesbestemmelser til visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 om EU-toldkodeksen (EUT L 343 af 29.12.2015, s. 58).

            (8)  Afgørelse nr. 2/2005 truffet af Den Blandede Komité EF-Island den 22. december 2005 om ændring af protokol nr. 3 til overenskomsten om definition af begrebet »produkter med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde (EUT L 131 af 18.5.2006, s. 1).

            BILAG
            Uanset reglerne for fortolkning af den kombinerede nomenklatur skal varebeskrivelserne kun betragtes som vejledende, idet præferenceordningens anvendelsesområde inden for rammerne af dette bilag bestemmes på grundlag af KN-kodernes dækning på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning. Hvor der er angivet ex KN-koder, bestemmes præferenceordningen ved samlet anvendelse af KN-koder og den tilsvarende varebeskrivelse.

                        Løbenummer

                        KN-kode

                        Taric-underopdeling

                        Varebeskrivelse

                        Kontingentperiode

                        Kontingentmængde (i ton nettovægt, medmindre andet er fastsat)

                        Kontingenttoldsats (%)

                        09.0833

                        0204

                        Fårekød

                        Fra 1.9.2018 til 31.12.2018

                        [2 117  (*1)]

                        0

                        0210 99 21
                        0210 99 29

                        Fra 1.1.2019 til 31.12.2019

                        2 783

                        ex 0210 99 85

                        10

                        For hvert kalenderår fra 1.1.2020

                        3 050

                        09.2118

                        1602 90 91

                        Tilberedt fårekød

                        Fra 1.9.2018 til 31.12.2018

                        67

                        0

                        Fra 1.1.2019 til 31.12.2019

                        233

                        For hvert kalenderår fra 1.1.2020

                        300

               (*1)  Kontingentmængden for 2018 vil blive reduceret med de beløb, som anvendes i henhold til toldkontingenterne med løbenumrene 09.2119, 09.2120 og 09.0790 for erklæringer, der har en antagelsesdato inden for perioden fra 1.1.2018 til 31.8.2018.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1543 af 15. oktober 2018 om godkendelse af et præparat af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter (EØS-relevant tekst.)

text:
                  16.10.2018

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 259/22

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2018/1543
         af 15. oktober 2018
         om godkendelse af et præparat af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 som tilsætningsstof til foder til alle dyrearter
         (EØS-relevant tekst)
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af en sådan godkendelse.

                     (2)

                     I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev der indgivet en ansøgning om godkendelse af et præparat af Pediococcus pentosaceus DSM 32291. Ansøgningen var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

                     (3)

                     Ansøgningen vedrører godkendelse i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« af et præparat af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 som fodertilsætningsstof til alle dyrearter.

                     (4)

                     Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 21. februar 2018 (2), at præparatet af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har nogen skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet. Autoriteten konkluderede også, at det pågældende præparat har potentiale til at forbedre produktionen af ensilage fremstillet af foderplantemateriale, som det er let eller moderat vanskeligt at ensilere. Autoriteten vurderer ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen. Autoriteten har også gennemgået den rapport om metoder til analyse af fodertilsætningsstoffet, der blev forelagt af det ved forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

                     (5)

                     Vurderingen af præparatet af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af præparatet bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

                     (6)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Det i bilaget opførte præparat, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstof på de betingelser, der er fastlagt i bilaget.

            Artikel 2
            Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 15. oktober 2018.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

            (2)  EFSA Journal 2018: 16(3):5202.

            BILAG

                        Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

                        Tilsætningsstof

                        Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

                        Dyreart eller -kategori

                        Maksimumsalder

                        Minimumsindhold

                        Maksimumsindhold

                        Andre bestemmelser

                        Godkendelse gyldig til

                        CFU/kg frisk materiale

                           Teknologiske tilsætningsstoffer: ensileringstilsætningsstoffer

                        1k21015

                           Pediococcus pentosaceus DSM 32291

                           Tilsætningsstoffets sammensætning

                        Præparat af Pediococcus pentosaceus DSM 32291 med et indhold på mindst 8 × 1010 CFU/g tilsætningsstof

                           Aktivstoffets karakteristika

                        Levedygtige celler af Pediococcus pentosaceus DSM 32291

                           Analysemetode
                            (1)

                        Optælling i fodertilsætningsstoffet: pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15786)
                        Identifikation af fodertilsætningsstoffet: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)

                        Alle dyrearter

                        —

                        —

                        —

                                    1.

                                    I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelserne.

                                    2.

                                    Minimumsindholdet af Pediococcus pentosaceus DSM 32291, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 5 × 107 CFU/kg frisk materiale, som det er let og moderat vanskeligt at ensilere (2).

                                    3.

                                    Foderstofvirksomhedslederne skal fastlægge driftsprocedurer og administrative foranstaltninger for brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn.

                        5.11.2028

               (1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

               (2)  Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Foder, som er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).