title: Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 206/2011 af 28. februar 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 367/2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien

text:
               3.3.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 58/18

         RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 206/2011
   af 28. februar 2011
   om ændring af forordning (EF) nr. 367/2006 om indførelse af en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 15, stk. 1, artikel 19, stk. 1, og artikel 22, stk. 1,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   PROCEDURE

   1.   Tidligere undersøgelse og gældende udligningsforanstaltninger

               (1)

               Ved forordning (EF) nr. 2597/1999 (2) indførte Rådet i december 1999 en endelig udligningstold på importen af polyethylenterephthalatfolie (»PET-folie«) med oprindelse i Indien (»den pågældende vare«) og henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90. Foranstaltningerne indebar en udligningstold i form af en værditold på mellem 3,8 % og 19,1 % på importen fra individuelt nævnte eksportører og en resttold på 19,1 % på importen af den pågældende vare fra alle andre virksomheder. Den oprindelige undersøgelse fandt sted i perioden fra 1. oktober 1997 til 30. september 1998.

               (2)

               Rådet fastholdt i marts 2006 ved forordning (EF) nr. 367/2006 (3) (forordning (EF) nr. 367/2006) efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18 den endelige udligningstold, der var blevet indført ved forordning (EF) nr. 2597/1999, på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Den fornyede undersøgelse fandt sted i perioden fra 1. oktober 2003 til 30. september 2004.

               (3)

               Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1288/2006 (4) i august 2006 efter en interimsundersøgelse om subsidiering af en indisk PET-folieproducent den endelige udligningstold, som var blevet pålagt denne virksomhed ved forordning (EF) nr. 367/2006.

               (4)

               Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 1124/2007 (5) i september 2007 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af endnu en indisk PET-folieproducent den endelige udligningstold, der var blevet pålagt denne virksomhed ved forordning (EF) nr. 367/2006.

               (5)

               Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 15/2009 (6) i januar 2009 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af fem indiske PET-folieproducenter, som Kommissionen indledte på eget initiativ, den endelige udligningstold, der var blevet pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 367/2006 og den endelige antidumpingtold, som var blevet pålagt ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (7).

               (6)

               Rådet ændrede ved gennemførelsesforordning (EF) nr. 579/2010 (8) i juni 2010 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af en indisk PET-folieproducent, den endelige udligningstold, der var blevet pålagt denne virksomhed ved forordning (EF) nr. 367/2006.

               (7)

               Det skal bemærkes, at Vacmet India Limited i øjeblikket er underlagt en udligningstold på 19,1 % i henhold til forordning (EF) nr. 367/2006.

         2.   Gældende antidumpingforanstaltninger

               (8)

               Det skal bemærkes, at Vacmet India Limited i øjeblikket er underlagt en resttold på 17,3 % i henhold til forordning (EF) nr. 1292/2007.

         3.   Indledning af en delvis interimsundersøgelse

               (9)

               Den 7. august 2009 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 19. Anmodningen, som var begrænset til undersøgelsen af subsidiering, blev indgivet af Vacmet India Limited, som er en eksporterende producent fra Indien (»ansøgeren«). Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere var nødvendigt at fastholde foranstaltningen på dens nuværende niveau for at modvirke subsidiering.

               (10)

               Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 14. januar 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (9) (»indledningsmeddelelse«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 19, begrænset til en undersøgelse af subsidiering for så vidt angår ansøgeren.

               (11)

               I den delvise interimsundersøgelse ville også indgå en vurdering af behovet for, afhængigt af konklusionerne af undersøgelsen, at ændre den toldsats, der i øjeblikket finder anvendelse på importen af den pågældende vare fra de eksporterende producenter i det pågældende land, som ikke er udtrykkeligt nævnt i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 367/2006, dvs. den told, som gælder for »alle andre virksomheder« i Indien.

               (12)

               Ligeledes den 14. januar 2010 underrettede Kommissionen ved en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (10) om indledningen af en delvis interimsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne begrænset til undersøgelsen af dumping for så vidt angår ansøgeren.

         4.   Undersøgelse

               (13)

               Undersøgelsen af subsidieringens omfang omfattede perioden fra 1. januar 2009 til 31. december 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).

               (14)

               Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de indiske myndigheder og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.

               (15)

               Kommissionen fremsendte et spørgeskema til ansøgeren for at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse. Den fremsendte også et spørgeskema til de indiske myndigheder.

               (16)

               Ansøgeren samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, hvorimod de relevante indiske myndigheder ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse inden for fristen. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på undersøge, om der fandt subsidiering sted. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos ansøgeren.

         B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   1.   Den pågældende vare

               (17)

               Den pågældende vare i denne undersøgelse er samme vare som i den forordning, hvorved de gældende foranstaltninger blev indført (forordning (EF) nr. 367/2006), dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien, og som i øjeblikket er henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90.

         2.   Samme vare

               (18)

               Som i de foregående undersøgelser har også denne undersøgelse vist, at PET-folie fremstillet i Indien og eksporteret til Unionen og PET-folie fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Indien har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som PET-folie fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen i Unionen.

               (19)

               Det konkluderes derfor, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).

         C.   SUBSIDIERING

   1.   Indledning

               (20)

               På grundlag af de oplysninger, som ansøgeren og EU-erhvervsgrenen har indsendt, blev følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier, undersøgt:

                           a)

                           »Duty Entitlement Passbook Scheme« (toldgodtgørelsesordning)

                           b)

                           »Export Promotion Capital Goods Scheme« (ordning for eksportfremmende investeringsgoder)

                           c)

                           »Advance Authorization Scheme« (forhåndslicensordning — tidligere kendt som »Advance Licence Scheme«)

                           d)

                           Kapitaltilskud.

               (21)

               De nævnte ordninger a) til c) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges de indiske myndigheder til at udstede bekendtgørelser om eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter, der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To »Foreign Trade Policy«-dokumenter er relevante for NUP i dette tilfælde, nemlig FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14. Desuden fastlægger de indiske myndigheder også de procedurer, der styrer FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14. I procedurehåndbogen »Handbook of Procedures — Volume I« (HOP I 04-09 og HOP I 09-14). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.

               (22)

               Den under litra d) anførte ordning forvaltes af myndighederne i delstaten Uttar Pradesh.

         2.   Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)

   a)   Retsgrundlag

               (23)

               DEPBS-ordningen er detaljeret beskrevet i punkt 4.3 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 4 i procedurehåndbogen HOP I 04-09 og HOP I 09-14.

         b)   Støtteberettigelse

               (24)

               Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører er berettigede til denne ordning.

         c)   Praktisk gennemførelse af DEPBS

               (25)

               En eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres under denne ordning. De indiske myndigheder har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af Standard Input/Output-normer (SION-normer) under hensyntagen til det formodede indhold af importerede råmaterialer i eksportvaren og tolden på disse importerede råmaterialer, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej.

               (26)

               For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal virksomheden foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren udfærdige en erklæring til de indiske myndigheder, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS-ordningen. For at varerne kan blive eksporteret, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument under forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der vil blive indrømmet for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt omfanget af den fordel, denne vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har de indiske myndigheder ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en DEPBS-kredit.

               (27)

               Det konstateredes også, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan anvendes til at betale told på senere import af enhver vare, med undtagelse af investeringsgoder og varer, for hvilke der findes importrestriktioner. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPB-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdatoen.

               (28)

               Ansøgninger om DEPBS-kreditter arkiveres elektronisk og kan omfatte en ubegrænset mængde eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister for DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14. Endvidere — som anført i kapitel 9.3 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14 — kan ansøgninger, der blev modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).

               (29)

               Det blev konstateret, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP.

         d)   Konklusioner vedrørende DEPBS

               (30)

               Med DEPBS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved de indiske myndigheder giver afkald på toldindtægter, de ellers ville have fået. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, da virksomhedens likviditet forbedres.

               (31)

               Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

               (32)

               Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de regler, der er fastsat i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden findes der ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om betaling af for høje importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.

         e)   Beregning af subsidiebeløbet

               (33)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 og beregningsmetoden for denne ordning i forordning (EF) nr. 367/2006 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet og udtrykt ved den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i NUP. I den forbindelse var det opfattelsen, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion under denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at de indiske myndigheder giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, der bl.a. viser størrelsen af den DEPBS-kredit, som ydes for den pågældende eksporttransaktion, har de indiske myndigheder ingen beføjelser med hensyn til at indrømme subsidiet. I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS-ordningen som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i NUP.

               (34)

               Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbet som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a). Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den fornyede undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

               (35)

               Den subsidiesats, der blev fastsat for ansøgeren i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 7,9 %.

         3.   »Export Promotion Capital Goods Scheme« (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder)

   a)   Retsgrundlag

               (36)

               EPCGS-ordningen er detaljeret beskrevet i kapitel 5 i FT-policy 04-09 og FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 5 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14.

         b)   Støtteberettigelse

               (37)

               Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører forbundet med støtteproducenter samt leverandører af tjenesteydelser.

         c)   Praktisk gennemførelse

               (38)

               Med forbehold af en eksportforpligtelse har virksomheder lov til at importere nye (og siden april 2003 også indtil 10 år gamle brugte) investeringsgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder de indiske myndigheder efter anmodning og betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Siden april 2000 har ordningen betydet, at der anvendes en reduceret importtold på 5 % på alle investeringsgoder, der importeres under ordningen.

               (39)

               EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe investeringsgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af investeringsgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne investeringsgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af investeringsgoder til en EPCGS-licensindehaver.

               (40)

               Det blev konstateret, at ansøgeren brugte denne ordning i NUP.

         d)   Konklusion vedrørende EPCGS-ordningen

               (41)

               Med EPCGS ydes der subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som staten ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer eksportørens likviditet.

               (42)

               Endvidere er EPCGS-ordningen retligt betinget af eksportresultater, da licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a).

               (43)

               Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Investeringsgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladelige ordninger (jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.

         e)   Beregning af subsidiebeløbet

               (44)

               Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Efter fast praksis er det således beregnede beløb for NUP blevet justeret ved at tillægge renter i denne periode, så der sker en afspejling af den fulde værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål. Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).

               (45)

               Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt som behørig nævner over eksportomsætningen i NUP, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

               (46)

               Med hensyn til importen under denne ordning afslørede undersøgelsen, at der var en række produkter, der kunne anvendes både til fremstilling af den pågældende vare og til fremstilling af andre varer. Det skal dog bemærkes, at nogle produkter blev anvendt i et produktionsanlæg, som kun anvendes til fremstilling af PET-folio. Derfor skal den nævner, der anvendes i forbindelse med disse produkter med hensyn til beregningen af ydelsen til ansøgeren, være eksportomsætningen for den pågældende vare og ikke den samlede eksportomsætning.

               (47)

               Den subsidiesats, der blev fastsat for ansøgeren i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 2,4 %.

         1.   Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)

   a)   Retsgrundlag

               (48)

               AAS-ordningen er detaljeret beskrevet i punkt 4.1.1 til 4.1.14 i FT-policy 04-09 og i FT-policy 09-14, såvel som i kapitel 4.1 til 4.30 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14. Denne ordning blev kaldt »Advance Licence Scheme« i den tidligere undersøgelse, som førte til indførelsen af den gældende endelige udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006.

         b)   Støtteberettigelse

               (49)

               AAS består af seks underordninger, der er nærmere beskrevet i betragtning 50. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelsen. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundet« med støtteproducenter, er berettiget til støtte efter AAS-ordningerne for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, er støtteberettiget efter AAS-ordningen for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i FT-policy 04-09, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder, er berettiget til AAS-ordningen for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne for »ARO« (Advance Release Order — attester til forudgående frigivelse) og løbende indenlandsk remburs.

         c)   Praktisk gennemførelse

               (50)

               Der kan udstedes AAS for:
               i)   Fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk område. Tilladelsen til import og forpligtelsen til eksport (herunder eksportvarens type) er specificeret i licensen.
               ii)   Årligt behov: En sådan tilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne varer). Licensindehaveren kan — op til en bestemt værditærskel, der fastsættes ud fra tidligere eksportresultater — toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare, der henhører under en sådan varegruppe. Licensindehaveren kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfri materialer er anvendt.
               iii)   Mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille en enkelt eksportvare og deles om produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan importere toldfri råmaterialer og i den forbindelse opnå en AAS-ordning for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare.
               iv)   Transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for fremstillingen af varer, der skal sælges som »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i stk. 8.2.b) til f), g), i) og j) i FT policy 04-09. Ved transaktioner ligestillet med eksport forstås transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til virksomheder i særlige økonomiske områder.
               v)   »ARO« (Advance Release Order — attester til forudgående frigivelse): En AAS-licensindehaver, der ønsker at købe råmaterialerne hos indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at købe dem ved anvendelse af ARO. I sådanne tilfælde godkendes AAS-licenserne som ARO og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af ARO giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FT-policy 04-09 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer.
               vi)   Løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en AAS-licensindehaver. Denne kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken godkender tilladelsen til direkte import, men kun for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FT-policy 04-09 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter).

               (51)

               Ansøgeren modtog indrømmelser under AAS i forbindelse med den pågældende vare i NUP. Ansøgeren gjorde brug af én af underordningerne, nemlig AAS for fysisk eksport. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede.

               (52)

               Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er AAS-licensindehaveren retligt forpligtet til at føre et korrekt og behørigt regnskab over forbrug og anvendelse af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet i et nærmere angivet format (kapitel 4.26 og 4.30 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14 samt tillæg 23), dvs. en fortegnelse over det faktiske forbrug. Denne fortegnelse skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest om, at de foreskrevne fortegnelser og relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende.

               (53)

               For så vidt angår den underordning, som ansøgeren anvendte i NUP, dvs. fysisk eksport, fastsætter de indiske myndigheder den mængde og værdi, som importtilladelsen og eksportforpligtelsen vedrører, og dette fremgår af tilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på tilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til AAS-ordningen, fastsættes af de indiske myndigheder på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (»SION-normer«), som findes for de fleste varer, herunder også den pågældende vare. Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal anvendes til at fremstille den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af licensen (24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver 6 måneder).

               (54)

               I den nuværende interimsundersøgelse blev det fastslået, at kravene til kontrol, som de indiske myndigheder har anført, ikke blev opfyldt eller endnu ikke er blevet afprøvet i praksis. Ansøgeren ajourførte ikke et system, så det kunne kontrolleres, hvilke råmaterialer der blev brugt til fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder, jf. FT-policy (Tillæg 23) og grundforordningens bilag II, punkt II, stk. 4. Der fandtes ikke nogen registrering af det faktiske forbrug.

               (55)

               Ændringer i administrationen af FT-policy 04-09, som blev gennemført i efteråret 2005 (obligatorisk indsendelse af fortegnelsen over forbruget til de indiske myndigheder i forbindelse med indfrielsesproceduren), har endnu ikke fundet anvendelse på ansøgeren. Derfor kunne den faktiske gennemførelse af denne bestemmelse ikke kontrolleres på dette tidspunkt.

         d)   Konklusion vedrørende AAS

               (56)

               Fritagelsen for importtold er et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii) og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra de indiske myndigheder, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør.

               (57)

               Desuden er AAS-ordningen for fysisk eksport retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.

               (58)

               Den underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. De indiske myndigheder anvendte ikke på effektiv vis hverken den nye eller den gamle kontrolordning eller -procedure til at bekræfte, om der blev forbrugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4, samt for substitutionsgodtgørelsesordninger grundforordningens bilag III, del II, punkt 2). SION-normerne for den pågældende vare var ikke tilstrækkeligt præcise. SION-normerne kan ikke i sig selv anses for at være et system til kontrol af det faktiske forbrug, fordi disse standardnormer er udformet således, at de indiske myndigheder ikke med tilstrækkelig præcision kan kontrollere, hvilke mængder råmaterialer der er forbrugt i fremstillingen til eksport. De indiske myndigheder foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3).

               (59)

               Denne underordning er derfor udligningsberettiget.

         e)   Beregning af subsidiebeløbet

               (60)

               Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, er den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importafgift, der normalt skal betales ved import af råmaterialer. I den henseende skal det bemærkes, at grundforordningen ikke kun indeholder bestemmelser om udligningen af eftergivelse af overskydende afgifter. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, punkt i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i grundforordningens bilag II og III er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende kontrolprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet anvendes den normale regel om, at det er de ubetalte afgiftsindtægter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af grundforordningens bilag II, del II, og bilag III, del II, påhviler det ikke den undersøgende myndighed at beregne sådanne eftergivelser af for store beløb. Tværtimod skal den undersøgende myndighed ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, om der foreligger tilstrækkelige beviser til at imødegå det hensigtsmæssige i en angivelig kontrolordning.

               (61)

               Subsidiebeløbet for den ansøger, der benyttede AAS, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de materialer, der var importeret i henhold til underordningen i NUP (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, fordelt i forhold til eksportomsætningen af den pågældende vare i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

               (62)

               Den subsidiesats, der blev fastsat for ansøgeren i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,2 %.

         5.   Kapitaltilskud (CS)

   a)   Retsgrundlag

               (63)

               I tidligere undersøgelser af PET-folie, herunder den undersøgelse, som førte til indførelsen af den gældende endelige udligningstold ved forordning (EF) nr. 367/2006, blev en række indiske delstatsordninger, som indebærer incitamenter til lokale virksomheder, undersøgt. Disse delstatsordninger falder ind under betegnelsen PSI, da der kan være forskellige former for incitamenter involveret. Ved den tidligere undersøgelse blev det fastslået, at en virksomheds ret til fordele kan fremgå af støtteberettigelsesbeviset (»Eligibility Certificate« eller »Entitlement Certificate«). Som i den nuværende undersøgelse kan der dog være tale om ad hoc-subsidier, f.eks. kapitaltilskud.

         b)   Støtteberettigelse

               (64)

               For at være støtteberettigede skal virksomhederne som hovedregel investere i mindre udviklede områder i en delstat enten ved at oprette et nyt industriforetagende eller ved at foretage en omfattende kapitalinvestering eller diversificering af et eksisterende industriforetagende.

         c)   Praktisk gennemførelse

               (65)

               I henhold til spørgeskemabesvarelsen modtog ansøgeren fra de indiske myndigheder i delstaten Uttar Pradesh i 2009 et betydeligt beløb som kapitaltilskud for at oprette et nyt produktionsanlæg. Det blev forklaret, at det modtagne kapitaltilskud var beregnet til at oprette et nyt produktionsanlæg, dvs. til at dække ansøgerens investeringsudgifter. Ifølge ansøgeren var det et rent tilskud beregnet på at forbedre egenkapitalen.

               (66)

               Det fremgik også af undersøgelsen, at ansøgeren er støtteberettiget med hensyn til refusion af moms og central omsætningsafgift fra skatteministeriet i Uttar Pradesh som følge af tidligere investeringer. I støtteberettigelsesbeviset (Eligibility Certificate) findes der et maksimumbeløb, som virksomheden kan søge om. Ordningen har været anvendt af virksomheden i fire år. Der blev hver måned anmodet om refusion af betalt moms og central omsætningsafgift på salg henholdsvis inden for delstaten og mellem delstaterne, og også i NUP.

         d)   Konklusion

               (67)

               Kapitaltilskuddet er en direkte overførsel af midler, dvs. et tilskud til ansøgeren. Det er et subsidie i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og artikel 3, stk. 2. Det er et finansielt bidrag fra delstaten Uttar Pradesh, som giver ansøgeren en direkte fordel.

               (68)

               Refusion af moms og central omsætningsafgift tilvejebringer subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Refusionen er et finansielt bidrag fra myndighederne i delstaten Uttar Pradesh, da denne indrømmelse reducerer de afgiftsindtægter, som delstaten ellers ville have haft. Desuden medfører afgiftsfritagelsen en fordel for ansøgeren, da afgiftsbesparelsen forbedrer virksomhedens likviditet.

               (69)

               Subsidierne er ikke retligt betinget af eksportresultater. Som følge af manglende samarbejde fra delstaten Uttar Pradesh var Kommissionen imidlertid ikke i stand til at drage en entydig konklusion om det specifikke i denne ordning og den praktiske anvendelse af denne lov, herunder også den skønsmargin, som den bevilgende myndighed har, når den træffer en beslutning om ansøgningerne. Det kan rent faktisk ikke med sikkerhed afgøres, om artikel 4, stk. 2, litra b), er opfyldt, i betragtning af at det ikke kunne fastslås, at delstaten Uttar Pradesh anvendte objektive kriterier eller betingelser for at bevilge dette subsidie. Selv om det blev påvist, at denne ordning i henhold til loven ikke er specifik, er det stadig ikke klart, at den ikke i realiteten er specifik. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra c) og artikel 4, stk. 2, fjerde afsnit.

         e)   Beregning af subsidiebeløbet

               (70)

               Med hensyn til kapitaltilskuddet, der blev modtaget for at oprette et nyt produktionsanlæg, blev subsidiebeløbet jf. grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af kapitaltilskuddet, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren, da subsidiet kan knyttes til erhvervelsen af anlægsaktiver. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Markedsrenten i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning og det samlede hjemmemarkedssalg i NUP som behørig nævner, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

               (71)

               Med hensyn til refusionen af moms og central omsætningsafgift blev subsidiebeløbet beregnet ud fra det beløb, der blev refunderet i NUP. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning og det samlede hjemmemarkedssalg i NUP som behørig nævner, da subsidiet ikke er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.

               (72)

               Den subsidiesats, der blev fastsat for ansøgeren i forbindelse med disse kapitaltilskud i NUP, er på 0,5 %.

         6.   Udligningsberettigede subsidiebeløb

               (73)

               Ansøgeren er i øjeblikket pålagt en udligningstold på 19,1 %.

               (74)

               I løbet af denne delvise interimsundersøgelse konstateredes det, at de udligningsberettigede subsidiebeløb for ansøgeren udtrykt som en værditold var på 11,0 % som anført nedenfor:

                           ORDNING→

                           DEPBS (11)

                           EPCGS (11)

                           AAS (11)

                           CS

                           I alt

                           VIRKSOMHED↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Vacmet India Limited

                           7,9

                           2,4

                           0,2

                           0,5

                           11,0

               (75)

               I betragtning af ovennævnte konkluderes det, at subsidieringens omfang med hensyn til den eksporterende producent er faldet.

         7.   Udligningsforanstaltninger

               (76)

               Det blev også undersøgt, om de ændrede omstændigheder vedrørende de undersøgte ordninger kunne betragtes som værende af varig karakter.

               (77)

               Det bekræftedes i undersøgelsen, at subsidiebeløbet for ansøgeren var faldet til et godt stykke under den told, der i øjeblikket finder anvendelse på ansøgeren. Dette fald i det overordnede subsidieringsniveau skyldes hovedsageligt et betydeligt fald i de fordele, som findes under DEPBS-ordningen. På grundlag af ovenstående tyder det på, at ansøgeren fortsat vil modtage subsidier fremover i form af et beløb, der er lavere end det, som den pågældende i øjeblikket er underlagt.

               (78)

               Eftersom det er blevet påvist, at den subsidiering, ansøgeren modtager, er langt mindre end tidligere, og at denne sandsynligvis vil fortsætte med at modtage subsidier af et omfang, der er mindre end det, som blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, burde foranstaltningens niveau derfor ændres, så den afspejler de nye konklusioner.

               (79)

               I betragtning af ovenstående bør den ændrede udligningstold fastsættes på samme niveau som den nye subsidieringssats, der er blevet konstateret under den nuværende delvise interimsundersøgelse, eftersom den skadesmargen, der blev beregnet i den oprindelige antisubsidieundersøgelse, er højere.

               (80)

               I henhold til artikel 24, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 597/2009 må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Da antidumpingtolden for ansøgeren imidlertid er fastlagt til 0 % som følge af den sideløbende interimsundersøgelse i forbindelse med antidumping for så vidt angår den pågældende vare, opstår denne situation ikke i det foreliggende tilfælde.

               (81)

               For så vidt angår den told, der i øjeblikket finder anvendelse på importen af den pågældende vare fra de eksporterende producenter, som ikke er udtrykkeligt nævnt i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 367/2006, dvs. den told, som gælder for »alle andre virksomheder« i Indien, bemærkes det, at de nærmere bestemmelser i de undersøgte ordninger og deres udligningsberettigelse er uændrede i forhold til den tidligere undersøgelse. Der er således ingen grund til igen at beregne subsidieringen og tolden for disse virksomheder. Derfor forbliver den told, der gælder for alle andre virksomheder end ansøgeren, uændret.

               (82)

               De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at foreslå en ændring af den gældende told over for ansøgeren, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

               (83)

               Der blev taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de endelige afgørelser er blevet ændret i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   I tabellen i artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 indsættes følgende:

                  »Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indien

                  11,0

                  A992«

   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2011.

            På Rådets vegne

         FELLEGI T.

            Formand

      (1)  EUT L 188 af 18.7.2009, s. 93.

      (2)  EFT L 316 af 10.12.1999, s. 1.

      (3)  EUT L 68 af 8.3.2006, s. 15.

      (4)  EUT L 236 af 31.8.2006, s. 1.

      (5)  EUT L 255 af 29.9.2007, s. 1.

      (6)  EUT L 6 af 10.1.2009, s. 1.

      (7)  EUT L 288 af 6.11.2007, s. 1.

      (8)  EUT L 168 af 2.7.2010, s. 1

      (9)  EUT C 8 af 14.1.2010, s. 29.

      (10)  EUT C 8 af 14.1.2010, s. 27.

      (11)  Subsidier markeret med en asterisk er eksportsubsidier.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1999 af 9. november 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 165/2011 om nedsættelse af visse makrelkvoter, der er tildelt Spanien i 2011 og følgende år på grund af overfiskning i 2010

text:
               10.11.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 292/1

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1999
   af 9. november 2015
   om ændring af forordning (EU) nr. 165/2011 om nedsættelse af visse makrelkvoter, der er tildelt Spanien i 2011 og følgende år på grund af overfiskning i 2010
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (1), særlig artikel 105, stk. 1 og 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 165/2011 (2) som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 978/2014 (3) fastsættes det, at den fiskekvote for makrel (Scomber scombrus) i ICES-område VIIIc, IX og X og EU-farvande i CECAF 34.1.1 (»makrelfiskekvoten«), der blev tildelt Spanien i 2014, nedsættes med 5 989 ton på grund af overfiskning i 2010.

               (2)

               Det fastsættes desuden ved forordning (EU) nr. 165/2011, at de makrelfiskekvoter, der er tildelt Spanien i 2015 og i givet fald følgende år nedsættes med 9 747 ton ligeledes på grund af overfiskning i 2010.

               (3)

               Den 30. marts 2015 informerede de spanske myndigheder Kommissionen om, at man ikke havde udnyttet makrelfiskekvoten for 2014 fuldt ud og anmodede samtidig Kommissionen om at tage højde for de uudnyttede mængder med det formål at mindske den nedsættelse af kvoten, der er fastsat i forordning (EU) nr. 165/2011 for 2015.

               (4)

               Spanien anmodede, jf. artikel 4, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (4), samtidig om, at en del af landets makrelfiskekvote for 2014 blev tilbageholdt og overført til 2015 inden for de lofter, der er fastsat i nævnte forordning.

               (5)

               Spaniens uudnyttede makrelfiskekvote for 2014 udgør 5 652,891 ton. Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1170 (5) blev 4 211,038 ton af Spaniens uudnyttede makrelfiskekvote overført til 2015. Den uudnyttede mængde for 2014 udgør herefter 1 441,853 ton.

               (6)

               Anmodningen er fortsat i overensstemmelse med grundtanken i betragtning 7 i forordning (EU) nr. 165/2011, hvilket vil sige, at det er hensigtsmæssigt at sprede nedsættelserne ud over en periode på fem år eller mere.

               (7)

               De 1 441,853 ton bør anvendes til at omfordele de nedsættelser, der fastsat i forordning (EU) nr. 165/2011 som ændret ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 978/2014. Denne mængde bør lægges til den mængde, der trækkes fra makrelfiskekvoten for 2014, som således forhøjes fra 5 989 til 7 430,853 ton, og samtidig trækkes fra den mængde, som makrelfiskekvoten for 2015 nedsættes med, og som således nedsættes fra 9 747 til 8 305,147 ton.

               (8)

               Forordning (EU) nr. 165/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Bilaget til forordning (EU) nr. 165/2011 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 9. november 2015.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 165/2011 af 22. februar 2011 om nedsættelse af visse makrelkvoter, der er tildelt Spanien i 2011 og følgende år på grund af overfiskning i 2010 (EUT L 48 af 23.2.2011, s. 11).

      (3)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 978/2014 af 16. september 2014 om ændring af forordning (EU) nr. 165/2011 om nedsættelse af visse makrelkvoter, der er tildelt Spanien i 2011 og de følgende år på grund af overfiskning i 2010 (EUT L 275 af 17.9.2014, s. 1).

      (4)  Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3).

      (5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/1170 af 16. juli 2015 om tillæg til fangstkvoterne for 2015 af visse mængder, der blev tilbageholdt i 2014 i medfør af artikel 4, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (EUT L 189 af 17.7.2015, s. 2).

      BILAG

            »BILAG

                        Bestand

                        Oprindelig kvote 2010 (1)

                        Tilpasset kvote 2010

                        Konstaterede fangster 2010

                        Forskel kvote/fangst (overfiskning)

                        Multiplikationsfaktor, jf. artikel 105, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1224/2009 (overfiskning * 2)

                        Nedsættelse 2011

                        Nedsættelse 2012

                        Nedsættelse 2013

                        Nedsættelse 2014

                        Nedsættelse 2015 og om nødvendigt efterfølgende år

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % af 2010-kvoten)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        7 430,853

                        8 305,147

         (1)  Forordning (EU) nr. 53/2010.«


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/61 af 20. januar 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               21.1.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 14/18

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/61
   af 20. januar 2016
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG

         Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  80,9

                  TN

                  113,9

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  130,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,8

                  TR

                  150,9

                  ZZ

                  118,4

                  0709 93 10

                  MA

                  52,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  101,6

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  MA

                  64,1

                  TN

                  57,9

                  TR

                  65,8

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  122,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  103,6

                  JM

                  147,2

                  MA

                  82,8

                  TR

                  99,2

                  ZZ

                  108,2

                  0805 50 10

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  102,3

                  0808 10 80

                  CL

                  84,9

                  US

                  121,1

                  ZZ

                  103,0

                  0808 30 90

                  CN

                  76,1

                  ZZ

                  76,1

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/95 af 19. januar 2017 om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens og ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007

text:
               20.1.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 16/24

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/95
   af 19. januar 2017
   om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens og ansøgninger om importrettigheder, der er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød, der er åbnet ved forordning (EF) nr. 616/2007
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 1 og 3, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 616/2007 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Brasilien, Thailand og andre tredjelande.

               (2)

               De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicenser, som er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 overstiger for visse kontingenter de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, og som beregnes i henhold til artikel 7, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3).

               (3)

               De mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. januar 2017 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 overstiger for visse kontingenter de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importrettigheder, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de mængder, der er ansøgt om, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1301/2006.

               (4)

               For at sikre at foranstaltningerne forvaltes effektivt, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   På de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importlicens, som er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 anvendes den tildelingskoefficient, der er anført i bilag A til denne forordning.
   2.   På de mængder, der er ansøgt om i de ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007 for delperioden 1. april til 30. juni 2017 anvendes den tildelingskoefficient, der er anført i del B i bilaget til denne forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2017.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør

            Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Kommissionens forordning (EF) nr. 616/2007 af 4. juni 2007 om åbning og forvaltning af EF-toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Brasilien, Thailand og andre tredjelande (EUT L 142 af 5.6.2007, s. 3).

      (3)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).

      BILAG
      DEL A

                  Gruppe nr.

                  Løbenummer

                  Tildelingskoefficient for ansøgninger, der er indgivet for delperioden 1. april til 30. juni 2017
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,273598

                  2

                  09.4212

                  39,659846

                  4A

                  09.4214

                  29,761716

                  09.4251

                  0,475143

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,281611

                  09.4260

                  0,313976

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            DEL B

                  Gruppe nr.

                  Løbenummer

                  Tildelingskoefficient for ansøgninger, der er indgivet for delperioden 1. april til 30. juni 2017
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,506436

                  09.4254

                  0,571640

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2263 af 15. december 2016 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               16.12.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 342/24

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/2263
   af 15. december 2016
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om nærmere bestemmelser for anvendelsen af Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 15. december 2016.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør

            Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG

         Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  MA

                  104,9

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  147,3

                  0707 00 05

                  MA

                  70,7

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  115,1

                  0709 93 10

                  MA

                  143,7

                  TR

                  138,5

                  ZZ

                  141,1

                  0805 10 20

                  IL

                  126,4

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  101,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  116,7

                  JM

                  125,0

                  MA

                  74,5

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  82,8

                  ZZ

                  82,8

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  CN

                  89,4

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/24 af 7. januar 2015 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

text:
               8.1.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 4/18

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/24
   af 7. januar 2015
   om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) (1),
   under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.

               (2)

               Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 7. januar 2015.

            På Kommissionens vegne

            For formanden

         Jerzy PLEWA

            Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

      (1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

      (2)  EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.

      BILAG
      Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

                  (EUR/100 kg)

                  KN-kode

                  Tredjelandskode (1)

                  Fast importværdi

                  0702 00 00

                  AL

                  69,6

                  IL

                  104,4

                  MA

                  89,1

                  TN

                  130,5

                  TR

                  108,0

                  ZZ

                  100,3

                  0707 00 05

                  TR

                  160,8

                  ZZ

                  160,8

                  0709 93 10

                  MA

                  96,9

                  SN

                  80,8

                  TR

                  157,6

                  ZZ

                  111,8

                  0805 10 20

                  EG

                  41,2

                  MA

                  68,6

                  TR

                  74,1

                  ZA

                  40,1

                  ZW

                  32,9

                  ZZ

                  51,4

                  0805 20 10

                  MA

                  58,8

                  ZZ

                  58,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  89,3

                  JM

                  106,8

                  TR

                  80,9

                  ZZ

                  92,3

                  0805 50 10

                  TR

                  53,0

                  ZZ

                  53,0

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  62,9

                  CL

                  82,5

                  MK

                  39,8

                  US

                  145,8

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  107,1

                  0808 30 90

                  US

                  171,4

                  ZZ

                  171,4

         (1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


title: Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 475/2011 af 13. maj 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1425/2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sække og poser af plast med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og om afslutning af proceduren vedrørende importen af visse sække og poser af plast med oprindelse i Malaysia

text:
               18.5.2011

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 131/10

         RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 475/2011
   af 13. maj 2011
   om ændring af forordning (EF) nr. 1425/2006 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse sække og poser af plast med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og om afslutning af proceduren vedrørende importen af visse sække og poser af plast med oprindelse i Malaysia
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«),
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1425/2006 (2), særlig artikel 2,
   under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
   ud fra følgende betragtninger:
   A.   TIDLIGERE PROCEDURE

               (1)

               Ved forordning (EF) nr. 1425/2006 indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen til Unionen af visse sække og poser af plast med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina (»Kina«). I betragtning af det store antal samarbejdsvillige eksporterende producenter i den undersøgelse, der lå til grund for indførelsen af antidumpingtolden (»den oprindelige undersøgelse«) i Kina, blev der udtaget en stikprøve af kinesiske eksporterende producenter, og der blev fastsat individuelle toldsatser på mellem 4,8 % og 12,8 % for de virksomheder, som indgik i stikprøven, mens andre samarbejdsvillige virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, blev pålagt en told på 8,4 %. Ved forordning (EF) nr. 249/2008 blev der fastsat en told på 4,3 % for en bestemt virksomhed. Der indførtes en told på 28,8 % for Kina på virksomheder, der enten ikke gav sig til kende eller ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

               (2)

               Artikel 2 i forordning (EF) nr. 1425/2006 fastsætter, at hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at:

                           —

                           den pågældende virksomhed ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, i nævnte forordning omhandlede varer til Unionen i undersøgelsesperioden (1. april 2004 til 31. marts 2005) (»undersøgelsesperioden«) (det første kriterium)

                           —

                           den pågældende virksomhed ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Kina, som er genstand for de ved nævnte forordning indførte antidumpingforanstaltninger (det andet kriterium), og

                           —

                           virksomheden faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen (det tredje kriterium),

                     kan artikel 1 i nævnte forordning ændres ved at tildele den nye eksporterende producent den toldsats, der gælder for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, dvs. 8,4 %.

               (3)

               Listen over virksomheder, som indrømmes den vejede gennemsnitlige told på 8,4 % for samarbejdsvillige virksomheder, og som er indeholdt i forordning (EF) nr. 1425/2006, blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 249/2008 (3) og (EF) nr. 189/2009 (4) og ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 474/2011 (5).

         B.   ANMODNINGER OM BEHANDLING SOM NY EKSPORTERENDE PRODUCENT

               (4)

               Seks kinesiske virksomheder har ansøgt om indrømmelse af samme behandling som de samarbejdsvillige virksomheder i den oprindelige undersøgelse, der ikke indgik i stikprøven (»behandling som ny eksporterende producent«).

               (5)

               Der blev foretaget en undersøgelse med henblik på at fastslå, om de seks ansøgere opfylder kriterierne for at blive indrømmet behandling som ny eksporterende producent, jf. artikel 2 i forordning (EF) nr. 1425/2006.

               (6)

               Der blev udsendt et ansøgningsskema til alle seks ansøgere, som blev anmodet om at fremlægge dokumentation for, at de opfylder ovennævnte tre kriterier.

               (7)

               En virksomhed, der anmodede om behandling som ny eksporterende producent, fremlagde ikke de nødvendige oplysninger. Det var derfor ikke muligt at kontrollere, om den opfyldte kriterierne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1425/2006, og dens anmodning måtte afvises.

               (8)

               En virksomhed trak sin anmodning tilbage.

               (9)

               En virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til Unionen og indgik heller ikke en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen efter undersøgelsesperioden. Den opfyldte derfor ikke det tredje kriterium, og anmodningen måtte derfor afvises.

               (10)

               En virksomhed blev ikke betragtet som en ny eksporterende producent, fordi den er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i Kina, der er omfattet af de antidumpingforanstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1425/2006. Den opfyldte derfor ikke det andet kriterium, og anmodningen måtte derfor afvises.

               (11)

               En virksomhed indberettede vildledende oplysninger om sin oprettelsesdato. Dette såede tvivl om pålideligheden af de indberettede oplysninger, herunder om den periode, den pågældende vare kunne være blevet eksporteret til EU. Dens anmodning måtte derfor afvises.

               (12)

               Den sidste eksporterende producent fra Kina fremlagde dokumentation, der ansås som fyldestgørende for, at denne opfylder kriterierne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1425/2006. Denne eksporterende producent kan således indrømmes toldsatsen for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (dvs. 8,4 %), og dens navn føjes derfor til listen over eksporterende producenter i bilag I til forordning (EF) nr. 1425/2006.

               (13)

               Ansøgerne og EU-erhvervsgrenen er blevet underrettet om konklusionerne af undersøgelsen og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger.

               (14)

               Alle argumenter og indlæg fra de interesserede parter er blevet undersøgt og taget i betragtning, når det var berettiget —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Følgende virksomhed føjes til listen over producenter i Folkerepublikken Kina i bilag I til forordning (EF) nr. 1425/2006:

               Virksomhed

               By

               Taric-tillægskode

               Xiamen Good Plastic Co., Ltd.

               Xiamen

               B109

         Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2011.

            På Rådets vegne

         MARTONYI J.

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT L 270 af 29.9.2006, s. 4.

      (3)  EUT L 76 af 19.3.2008, s. 8.

      (4)  EUT L 67 af 12.3.2009, s. 5.

      (5)  Se side 2 i denne EUT.


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2016/2023 af 18. november 2016 om godkendelse af natriumbenzoat, kaliumsorbat, myresyre og natriumformiat som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter (EØS-relevant tekst )

text:
               19.11.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 313/14

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/2023
   af 18. november 2016
   om godkendelse af natriumbenzoat, kaliumsorbat, myresyre og natriumformiat som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter
   (EØS-relevant tekst)
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for meddelelse af sådanne godkendelser. Artikel 10, stk. 7, sammenholdt med artikel 10, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1831/2003, indeholder specifikke bestemmelser vedrørende evaluering af produkter, der anvendes i Unionen som ensileringstilsætningsstoffer.

               (2)

               Natriumbenzoat blev i overensstemmelse med artikel 10, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1831/2003 opført i registret over fodertilsætningsstoffer som eksisterende produkt, der tilhører den funktionelle gruppe ensileringstilsætningsstoffer, til alle dyrearter.

               (3)

               Der er i overensstemmelse med artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1831/2003, sammenholdt med samme forordnings artikel 7, er der indgivet en ansøgning om godkendelse af natriumbenzoat, og der er i overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 indgivet ansøgninger om godkendelse af kaliumsorbat, myresyre og natriumformiat. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.

               (4)

               Ansøgningerne vedrører godkendelse af natriumbenzoat, kaliumsorbat, myresyre og natriumformiat som tilsætningsstoffer til foder til alle dyrearter til klassificering i kategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«.

               (5)

               Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 13. juni 2012 (2), at natriumbenzoat på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet; det blev imidlertid betragtet som potentielt sensibiliserende, og det kan ikke udelukkes, at det udgør en risiko ved indånding. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet har potentiale til at forbedre fremstillingen af ensilage ved at reducere pH-værdien i og øge holdbarheden af tørstof i materiale, der er let, forholdsvis vanskeligt og vanskeligt at ensilere.

               (6)

               Autoriteten konkluderede i sin udtalelse af 18. juni 2013 (3), at kaliumsorbat på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet; det blev imidlertid betragtet som irriterende for hud og øjne og for potentielt irriterende for luftvejene. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet har potentiale til at forbedre den aerobe stabilitet i ensilage af materiale, der er let og moderat vanskeligt at ensilere.

               (7)

               Autoriteten konkluderede i sin udtalelse af 11. september 2014 (4), at myresyre på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet; det blev imidlertid betragtet som ætsende for hud og øjne og luftveje. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet har potentiale til at forbedre ensileringsprocessen, kvaliteten af ensilagen og den aerobe stabilitet i ensilage af materiale, der er let, moderat vanskeligt og vanskeligt at ensilere.

               (8)

               Autoriteten konkluderede i sin udtalelse af 11. marts 2015 (5), at natriumformiat på de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs eller menneskers sundhed eller på miljøet; i flydende form blev det imidlertid betragtet som ætsende for hud og øjne og for luftvejene. Autoriteten konkluderede også, at tilsætningsstoffet har potentiale til at forbedre holdbarheden af næringsstoffer ved at reducere tabet af tørstof i materiale, der er let, forholdsvis vanskeligt og vanskeligt at ensilere.

               (9)

               Autoriteten mener ikke, at der er behov for særlige krav om overvågning efter markedsføringen for så vidt angår natriumbenzoat, kaliumsorbat, myresyre og natriumformiat. Den har også gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffer i foder, der er blevet forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.

               (10)

               Vurderingerne af natriumbenzoat, kaliumsorbat, myresyre og natriumformiat viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af disse stoffer bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.

               (11)

               Da der ikke er sikkerhedshensyn, som kræver øjeblikkelig anvendelse af ændringerne af betingelserne for godkendelse af natriumbenzoat, bør der indrømmes en overgangsperiode, således at interesserede parter kan forberede sig på at opfylde de nye krav, som godkendelsen medfører.

               (12)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Godkendelse
   De i bilaget opførte tilsætningsstoffer, der tilhører tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer«, tillades anvendt som fodertilsætningsstoffer på de betingelser, der er fastsat i bilaget.
   Artikel 2
   Overgangsforanstaltninger
   Natriumbenzoat som opført i bilaget og foder, der indeholder stoffet, som er produceret og mærket inden den 9. juni 2017 i overensstemmelse med de regler, der finder anvendelse inden den 9. december 2016, kan fortsat markedsføres og anvendes, indtil de eksisterende lagre er opbrugt.
   Artikel 3
   Ikrafttræden
   Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 18. november 2016.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.

      (2)  EFSA Journal 2012;10(7):2779.

      (3)  EFSA Journal 2013;11(7):3283.

      (4)  EFSA Journal 2014;1(10):3827.

      (5)  EFSA Journal 2015;13(5):4056.

      BILAG

                  Tilsætningsstoffets identifikationsnummer

                  Navn på indehaveren af godkendelsen

                  Tilsætningsstof

                  Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode

                  Dyreart eller -kategori

                  Maksimumsalder

                  Minimumsindhold

                  Maksimumsindhold

                  Andre bestemmelser

                  Godkendelse gyldig til

                  mg/kg fuldfoder med et vandindhold på 12 %

                     Kategori: teknologiske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer

                  1k301

                  —

                  Natriumbenzoat

                     Tilsætningsstoffets sammensætning

                  Natriumbenzoat: ≥ 99,5 %
                  Fast form

                     Aktivstoffets karakteristika

                  Natriumbenzoat: ≥ 99,5 %
                  C7 H5 Na O2

                  CAS-nr. 532-32-1
                  Fremstillet ved kemisk syntese

                     Analysemetode
                      (1)

                  Til bestemmelse af natriumbenzoat: titrimetrisk metode (01/2008:0123 i Den Europæiske Farmakopé).

                  Alle dyrearter

                  —

                  2 400

                              1.

                              Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn, sikkerhedsbriller og -handsker.

                              2.

                              Blandinger af forskellige kilder til natriumbenzoat må ikke overskride de tilladte maksimumsindhold.

                  9. december 2026

                  1k202

                  —

                  Kaliumsorbat

                     Tilsætningsstoffets sammensætning

                  Kaliumsorbat ≥ 99 %
                  Fast form

                     Aktivstoffets karakteristika

                  Kaliumsorbat ≥ 99 %
                  C6 H7 KO2

                  CAS-nr. 24634-61-5
                  Fremstillet ved kemisk syntese

                     Analysemetode
                      (1)

                  Til bestemmelse af kaliumsorbat i fodertilsætningsstoffet: titrering med perchlorsyre (Den Europæiske Farmakopé, monografi 6.0, metode 01/2008:0618).
                  Til bestemmelse af kaliumsorbat i forblandinger og foder: ion-exclusion-højtryksvæskekromatografi med UV-detektion (HPLC-UV).

                  Alle dyrearter

                  300

                              1.

                              Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn, sikkerhedsbriller og -handsker.

                              2.

                              Tilsætningsstoffet anvendes i materiale, der er let og moderat vanskeligt at ensilere (2).

                  9. december 2026

                  1k236

                  —

                  Myresyre

                     Tilsætningsstoffets sammensætning

                  Myresyre (≥ 84,5 %)
                  Flydende form

                     Aktivstoffets karakteristika

                  Myresyre (≥ 84,5 %)
                  H2CO2

                  CAS-nr. 64-18-6

                     Analysemetode
                      (1)

                  Til bestemmelse af myresyre: ionkromatografi med elektrisk ledningsevnedetektion (IC/ECD).

                  Alle dyrearter

                  —

                  10 000

                              1.

                              Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn, sikkerhedsbriller og -handsker.

                              2.

                              Blandinger af forskellige kilder til myresyre må ikke overskride det tilladte maksimumsindhold i fuldfoder.

                  9. December 2026

                  1k237

                  —

                  Natriumformiat

                     Tilsætningsstoffets sammensætning

                  Fast form
                  Natriumformiat ≥ 98 %
                  Flydende form
                  Natriumformiat ≥ 15 %
                  Myresyre ≤ 75 %
                  Vand ≤ 25 %

                     Aktivstoffets karakteristika

                  Natriumformiat ≥ 98 % (fast form)
                  NaHCO2

                  CAS-nr. 141-53-7
                  formaldehyd ≤ 6.2 mg/kg
                  acetaldehyd ≤ 5 mg/kg
                  butylaldehyd ≤ 25 mg/kg
                  Natriumformiat ≥ 15 % (fast form)
                  Myresyre ≤ 75 %
                  Fremstillet ved kemisk syntese

                     Analysemetode
                      (1)

                  Til bestemmelse af natrium i fødevaretilsætningsstoffer: EN ISO 6869: atomabsorptionsspektrometri (AAS) — EN ISO 15510: induktivt koblet plasmaatomemissionsspektrometri (ICP-AES).
                  Til bestemmelse af det samlede indhold af format i fødevaretilsætningsstoffer: EN 15909 — omvendt fase-HPLC med UV-detektion (RP-HPLC/UV).
                  Til bestemmelse af det samlede indhold af format i forblandinger og foder: ion-exclusion-højtryksvæskekromatografi med UV-detektion eller detektion ved hjælp af brydningsindeks (HPLC-UV/RI) eller ionkromatografi med elektrisk ledningsevnedetektion (IC/ECD).

                  Alle dyrearter

                  —

                  10 000
                  (ækvivalent til myresyre)

                              1.

                              Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. Hvis disse risici ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum gennem sådanne procedurer og foranstaltninger, skal tilsætningsstoffet og forblandingerne anvendes med personlige værnemidler, herunder åndedrætsværn, sikkerhedsbriller og -handsker.

                              2.

                              Blandinger af forskellige kilder til myresyre må ikke overskride de tilladte maksimumsindhold i fuldfoder.

                  9. december 2026

         (1)  Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

         (2)  Foder, som er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Foder, som er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale. Forordning (EF) nr. 429/2008 (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).