title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/67 af 16. januar 2019 om indførelse af beskyttelsesforanstaltninger vedrørende importen af indica-ris med oprindelse i Cambodja og Myanmar/Burma

text:
                  17.1.2019

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 15/5

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/67
         af 16. januar 2019
         om indførelse af beskyttelsesforanstaltninger vedrørende importen af indica-ris med oprindelse i Cambodja og Myanmar/Burma
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 af 25. oktober 2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 732/2008 (1), særlig artikel 26, og
         ud fra følgende betragtninger:
         1.   PROCEDURE

         1.1.   Indledning

                     (1)

                     Den 16. februar 2018 modtog Kommissionen en anmodning fra Italien i henhold til artikel 22 i forordning (EU) nr. 978/2012 (»GSP-forordningen«). I anmodningen opfordredes der til vedtagelse af beskyttelsesforanstaltninger for ris af typen »indica« med oprindelse i Cambodja og Myanmar/Burma. Andre af Unionens risproducerende medlemsstater, f.eks. Spanien, Frankrig, Portugal, Grækenland, Rumænien, Bulgarien og Ungarn støttede Italiens anmodning.

                     (2)

                     Efter at have fastslået, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige beviser for, at indica-ris med oprindelse i Myanmar/Burma og Cambodja importeres i mængder og til priser, der forvolder alvorlige vanskeligheder for EU-erhvervsgrenen, offentliggjorde Kommissionen den 16. marts 2018, efter at have underrettet medlemsstaterne, en meddelelse om indledning af en beskyttelsesundersøgelse (2).

                     (3)

                     For at indhente de oplysninger, der er nødvendige for at udføre en tilbundsgående vurdering, underrettede Kommissionen de kendte producenter (»møllerne«) af samme vare eller direkte konkurrerende varer i Unionen og deres sammenslutning, og de kendte eksporterende møllere og deres forbund, herunder deres regeringer, og opfordrede dem til at deltage i undersøgelsen.

               1.2.   Stikprøveudtagning

                     (4)

                     I lyset af det store antal EU-producenter, eksporterende møllere og importører, som er berørt af denne procedure, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte frist har Kommissionen besluttet at begrænse antallet af EU-møllere, der skal indgå i undersøgelsen, til et rimeligt antal. I henhold til artikel 11, stk. 6, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1083/2013 (3) har Kommissionen baseret sin undersøgelse på en repræsentativ stikprøve.

                     (5)

                     I indledningsmeddelelsen angav Kommissionen, at den foreløbigt havde udtaget en stikprøve af EU-møllere på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde af samme vare, samtidig med at der sikredes en geografisk spredning. Ris dyrkes i otte medlemsstater, men produktionen er i høj grad koncentreret i Italien og Spanien: Disse to lande tegner sig for 80 % af den samlede risproduktion i Unionen (ca. 50 % i Italien og 30 % i Spanien) og er således repræsentative for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen overvejede på dette grundlag at sende spørgeskemaer til tre italienske møllere og en spansk møller.

                     (6)

                     Én part satte spørgsmålstegn ved, om stikprøven var repræsentativ. Parten bad Kommissionen bekræfte, hvor stor en del af produktionen de stikprøveudtagne møllere tegnede sig for i forhold til den samlede EU-produktion, og hvordan deres situation har udviklet sig i forhold til EU-erhvervsgrenen. Som forklaret i betragtning 5 var udtagelsen af stikprøven baseret på den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. De tre italienske stikprøveudtagne møllere tegnede sig for 50 % af den italienske produktion i markedsføringsåret 2016/17, og den spanske stikprøveudtagne møller tegnede sig for 17 % af den spanske produktion i samme år. Samlet set tegnede de stikprøveudtagne møllere sig for 26 % af Unionens samlede produktion. Desuden udviklede de stikprøveudtagne virksomheders produktion sig i undersøgelsesperioden, dvs. fra 1. september 2012 til 31. august 2017, på samme måde som produktionen i hele branchen. Produktionen faldt med 36 % for de stikprøveudtagne producenter og med 38 % for hele EU-erhvervsgrenen. Dette styrker konklusionen om, at stikprøven rent faktisk er repræsentativ.

                     (7)

                     Der blev også sendt spørgeskemaer til dyrkere (»landbrugere«), men da sektoren er yderst fragmenteret (ca. 4 000), giver dette kun et meget begrænset billede af situationen (4).

                     (8)

                     Med hensyn til udvælgelsen af eksportører modtog Kommissionen i alt 13 svar i forbindelse med stikprøven fra eksporterende møllere fra Cambodja og 15 svar fra eksporterende møllere fra Myanmar/Burma. Stikprøveudtagning var derfor nødvendig, og alle parter blev underrettet herom. På baggrund af oplysningerne fra de eksporterende møllere udtog Kommissionen indledningsvis en stikprøve med tre eksportører i Cambodja og tre eksportører i Myanmar/Burma. De blev udvalgt på baggrund af den største eksportmængde til Unionen. Efter yderligere vurdering og kommentarer fra Cambodian Rice Federation var to eksportører fra Cambodja dog ikke i stand til at samarbejde og blev derfor udskiftet. Kun én virksomhed svarede i sidste ende på spørgeskemaet. For så vidt angår Myanmar/Burma svarede alle tre udvalgte virksomheder i sidste ende på spørgeskemaet.

                     (9)

                     Som reaktion på indledningsmeddelelsen gav fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører sig til kende. På grund af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører ansås en stikprøveudtagning ikke for nødvendig. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle fire virksomheder, men ikke alle fremsendte et komplet svar.

               1.3.   Kontrolbesøg

                     (10)

                     Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for sine undersøgelser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder, jf. artikel 12 i delegeret forordning (EU) nr. 1083/2013:

                                 a)

                                 Møllere:

                                             —

                                             Riso Scotti S.p.a. og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed (Riso Scotti Danubio), Italien

                                             —

                                             Curti S.r.l. og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomhed (Riso Ticino Soc. Coop.), Italien

                                             —

                                             Riso Viazzo S.r.l., Italien

                                             —

                                             Herba Ricemills S.L., Spanien

                                 b)

                                 Sammenslutninger:

                                             —

                                             Ente Nazionale Risi (Enterisi), Italien

               1.4.   Undersøgelsesperiode

                     (11)

                     Undersøgelsen omfattede de fem sidste markedsføringsår, dvs. perioden fra den 1. september 2012 til den 31. august 2017 (»undersøgelsesperioden«).

               1.5.   Fremlæggelse af oplysninger

                     (12)

                     Efter fremlæggelsen af oplysninger modtog Kommissionen otte bemærkninger, herunder bemærkninger fra Italien og Spanien. Kommissionen modtog også bemærkninger fra tre virksomheder og en sammenslutning, som ikke var interesserede parter. Selv om disse parter ikke var registreret som interesserede parter, blev der i vid udstrækning taget hensyn til deres kommentarer, og disse blev behandlet i Kommissionens konklusioner, da de i høj grad svarede til kommentarerne fra registrerede interesserede parter.

               2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE ELLER DIREKTE KONKURRERENDE VARER

         2.1.   Den pågældende vare

                     (13)

                     Den »pågældende vare« er delvis sleben eller sleben indica-ris med oprindelse i Cambodja og Myanmar/Burma, som er omfattet af fritagelse for told i henhold til GSP-forordningen, og som i øjeblikket er henhørende under KN-kode 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 og 1006 30 98.

                     (14)

                     Den pågældende vare importeres til Unionen enten i løs vægt, til yderligere forarbejdning (slibning, rensning og emballering), eller i små poser på op til 5 kg eller mellem 5 kg og 20 kg, der kan sælges i detailhandlen uden yderligere forarbejdning.

               2.2.   Samme vare eller direkte konkurrerende varer

                     (15)

                     Indica-ris og japonica-ris er de to vigtigste typer ris. Den første type, indica-ris, er langkornet ris, som ikke klæber efter tilberedning. Den anden type, japonica-ris, er en mere rund type ris. Risen klæber og anvendes til retter som paella eller risotto.

                     (16)

                     Når risen høstes, har den en skal og kaldes »uafskallet ris«. Når risen er høstet, går den gennem en række slibningsprocesser. »Afskallet ris« er ris, hvor skallen er fjernet. Det er nødvendigt at slibe risen yderligere for at få »delvis sleben ris« eller »sleben ris«.

                     (17)

                     I denne undersøgelse har Kommissionen fastslået, at sleben eller delvis sleben indica-ris, der produceres i Unionen, er samme vare eller varer, som er direkte konkurrerende med den pågældende vare.

                     (18)

                     Både sleben og delvis sleben indica-ris, der fremstilles i EU, og importeret sleben eller delvis sleben indica-ris har rent faktisk samme grundlæggende, fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. De har samme anvendelsesformål og sælges gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler til samme type kunder. Disse kunder er enten detailhandlere eller forarbejdningsvirksomheder i Unionen.

               2.3.   Parternes bemærkninger

                     (19)

                     Efter fremlæggelsen af oplysninger har flere interesserede parter (5) anført, at aromatisk indica-ris bør udelukkes fra undersøgelsen, da den har andre egenskaber end andre typer af indica-ris, og da den ikke konkurrerer med ris, der produceres i Unionen. De anførte ligeledes, at aromatisk ris siden 2017 angives under en anden KN-kode, hvilket styrker konklusionerne om, at denne type af ris er anderledes end andre typer.

                     (20)

                     For det første omfatter indica-ris en lang række særlige typer af ris og risvarianter, herunder vellugtende eller aromatisk ris, hvilket bekræftes af flere interesserede parter. Selv om der er små forskelle mellem alle disse typer, f.eks. i smag og struktur, har de alle samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber.

                     (21)

                     Derudover har alle disse forskellige typer samme endelige anvendelsesformål, slibes af de samme møllere, afsættes gennem de samme kanaler og konkurrerer med hinanden. Det faktum, at der siden 2017 har været en særlig KN-kode for aromatisk ris, er ikke relevant, da KN-koder, som nævnt i indledningsmeddelelsen, kun angives til orientering og ikke er en afgørende faktor for at definere en vare inden for rammerne af en handelsbeskyttelsesundersøgelse. Påstandene blev derfor afvist.

               3.   ALVORLIGE VANSKELIGHEDER

         3.1.   Definition af EU-erhvervsgrenen

                     (22)

                     I henhold til GSP-forordningen bør den relevante erhvervsgren bestå af møllere, som producerer samme vare eller direkte konkurrerende varer. I dette tilfælde mener Kommissionen, at EU-erhvervsgrenen består af rismøllere. Rismøllere forarbejder ris, som dyrkes/produceres i Unionen, og som konkurrerer direkte med sleben eller delvis sleben indica-ris, der eksporteres fra Myanmar/Burma eller Cambodja.

                     (23)

                     På baggrund af den tætte forbindelse mellem landbrugerne og møllerne anførte Italien i sin anmodning, at man bør undersøge både møllerne og landbrugerne i forbindelse med skadesvurderingen. Selv om landbrugernes situation også kan være stærkt påvirket af importen af ris fra Cambodja og Myanmar/Burma, bør de snarere betragtes som leverandører af råvarer, ikke som møllere, der producerer samme vare eller direkte konkurrerende varer.

               3.2.   EU-forbruget

                     (24)

                     Forbruget af indica-ris i Unionen blev fastsat på baggrund af oplysninger, som Kommissionen har indsamlet fra medlemsstaterne, samt importstatistik, som er tilgængelig via Eurostat (6).

                     (25)

                     Forbruget i Unionen har udviklet sig som følger:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Samlet EU-forbrug (ton)

                                 1 061 793

                                 1 146 701

                                 1 090 662

                                 1 040 969

                                 993 184

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    108

                                    103

                                    98

                                    94

                                    Kilde: Data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af oplysninger fra medlemsstaterne og Eurostat — udtrykt i sleben indica-ris.

                     (26)

                     Forbruget af indica-ris i Unionen er faldet med 6 % i undersøgelsesperioden. Forbruget var højst i 2013/14 (+ 8 %), samtidig med at importen af indica-ris fra Cambodja og Myanmar/Burma steg kraftigt, hvilket førte til en mætning af markedet. I de følgende markedsføringsår udviste forbruget en nedadgående tendens.

               3.3.   Udviklingen i importen

                     (27)

                     Importen til Unionen fra Cambodja og Myanmar/Burma af den pågældende vare har udviklet sig som følger:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Cambodja

                                 Ton

                                 163 337

                                 228 878

                                 251 666

                                 299 740

                                 249 320

                                    Indeks

                                    100

                                    140

                                    154

                                    184

                                    153

                                 Myanmar/Burma

                                 Ton

                                 2 075

                                 28 856

                                 52 680

                                 36 088

                                 62 683

                                    Indeks

                                    100

                                    1 391

                                    2 539

                                    1 739

                                    3 021

                                 I alt

                                 Ton

                                 165 412

                                 257 734

                                 304 346

                                 335 828

                                 312 003

                                    Indeks

                                    100

                                    156

                                    184

                                    203

                                    189

                                    Kilde: Statistikker fra Eurostat og data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af oplysninger fra medlemsstaterne. Delvis sleben ris omregnet til sleben ris (med henblik på omregning af mængder i relation til de forskellige forarbejdningstrin for ris (uafskallet ris, afskallet ris, delvis sleben ris eller sleben ris) er der fastsat omregningssatser ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1312/2008 af 19. december 2008 om fastsættelse af omregningssatser, forarbejdningsomkostninger og værdi af biprodukter for de forskellige forarbejdningstrin for ris (EUT L 344 af 20.12.2008, s. 56). Omregningssatsen mellem afskallet indica-ris og sleben indica-ris er f.eks. 0,69. Den gælder både for import samt for ris, der produceres i Unionen.

                     (28)

                     Importmængden fra Cambodja steg fra 163 000 ton til 249 000 ton. Mængden steg betydeligt indtil 2015/16 og faldt så en smule samtidig med et fald i forbruget i 2016/17. Trods denne nedgang var importen stadig 50 % højere end i 2012/13. Ved udgangen af undersøgelsesperioden tegnede Cambodja sig for 25 % af den samlede import.

                     (29)

                     Importen fra Myanmar/Burma steg ligeledes markant i undersøgelsesperioden, fra 2 000 ton til 62 000 ton. Importen fra Myanmar/Burma forblev dog på et lavere niveau i forhold til Cambodja. Ved udgangen af undersøgelsesperioden tegnede Myanmar/Burma sig for 6,3 % af Unionens samlede risimport (jf. tabel over markedsandele, nedenfor).

                     (30)

                     Importen i markedsandele har udviklet sig som følger:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Cambodjas markedsandel (%)

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmar/Burmas markedsandel (%)

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                 I alt

                                 15,6

                                 22,5

                                 27,9

                                 32,3

                                 31,4

                                    Kilde: Eurostat og data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af oplysninger fra medlemsstaterne udtrykt i sleben ris.

                     (31)

                     Cambodja har øget sin markedsandel betydeligt fra 15,4 % til 25,1 %, mens Myanmar/Burmas markedsandel steg fra 0,2 % til 6,3 %.

                     (32)

                     Prisudviklingen har vist følgende tendens:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Importpris fra Cambodja (EUR/ton)

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    87

                                    96

                                    93

                                    94

                                 Importpris fra Myanmar/Burma (EUR/ton)

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    87

                                    99

                                    98

                                    97

                                 Vejet gennemsnit

                                 586,3

                                 496,2

                                 536,7

                                 532,6

                                 523,1

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    85

                                    92

                                    91

                                    89

                                    Kilde: Eurostat.

                     (33)

                     Importpriserne fra Cambodja faldt samlet set med 6 %, mens importpriserne fra Myanmar/Burma faldt med 3 %. Trods det begrænsede fald i importpriserne fra Cambodja og Myanmar/Burma, på baggrund af en sammenligning af de gennemsnitlige importpriser med EU-erhvervsgrenens salgspriser pr. enhed (se betragtning 64, importpriser fra Cambodja og Myanmar/Burma (på baggrund af Eurostat-oplysninger), konstateredes det, at begge underbyder EU-erhvervsgrenens priser med hhv. 22 % og 43 %.

                     (34)

                     Efter fremlæggelsen af oplysninger satte handelsministeriet i Cambodja (»Cambodja«) spørgsmålstegn ved den metodologi, som Kommissionen har anvendt til at beregne underbudsmargenerne. Cambodja hævdede, at omkostningerne efter importen ikke var medtaget i beregningen af Cambodjas eksportpris, og at prisunderbuddet er baseret på en sammenligning mellem gennemsnitspriser uden hensyntagen til de forskellige handelsled. Cambodja satte også spørgsmålstegn ved, om oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksportører blev anvendt i forbindelse med konstateringen af skade.

                     (35)

                     På baggrund af de argumenter, som blev modtaget efter fremlæggelsen af oplysninger, besluttede Kommissionen at gennemgå sine beregninger af prisunderbuddet for at medtage relevante omkostninger efter importen eller transportomkostninger for at afspejle de forskelle i handelsleddene, der påvirker prissammenligneligheden, og så vidt muligt anvende oplysninger fra de samarbejdsvillige eksportører.

                     (36)

                     Kommissionen har med henblik på at sikre en rimelig sammenligning besluttet at justere importpriserne, således som Cambodja har ønsket det, under hensyntagen til omkostningerne efter importen. På den anden side overvejede Kommissionen, om EU-erhvervsgrenens priser også bør justeres for at tage hensyn til omkostningerne i forbindelse med transport af ris fra Sydeuropa (Italien og Spanien i dette tilfælde) til Nordeuropa, da konkurrencen om delvis sleben og sleben indica-ris fortrinsvis finder sted i Nordeuropa. Kommissionen anslog på baggrund af de tilgængelige oplysninger (oplysninger i forbindelse med en tidligere undersøgelse vedrørende en anden fødevare, nemlig satsumas) omkostningerne efter import til ca. 2 % af importprisen, og transportomkostningerne til Unionen anslås til 49 EUR/ton på baggrund af de oplysninger, der er fremlagt i forbindelse med klagen og efterprøvet under et kontrolbesøg på stedet.

                     (37)

                     For at afspejle forskellene i handelsleddene har Kommissionen derudover foretaget en prissammenligning mellem salg af sleben ris i løs vægt og salg i små pakker. På baggrund af statistiske oplysninger fra KN-koderne bør det bemærkes, at Cambodja eksporterer ris i løs vægt og i små pakker, mens Myanmar/Burma næsten udelukkende eksporterer ris i løs vægt.

                     (38)

                     Endelig blev det besluttet at fastsætte eksportprisen på baggrund af spørgeskemabesvarelserne fra de eksporterende producenter. I Cambodjas tilfælde mislykkedes stikprøveøvelsen, da kun én cambodjansk eksportør besvarede spørgeskemaet. Da den samarbejdsvillige eksportør kun tegner sig for en meget lille del af importen fra Cambodja, var Kommissionen nødt til at anvende de bedste foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 13 i forordning (EU) nr. 1083/2013. Derfor anvendtes priserne fra Eurostat for Cambodja. Priserne fra spørgeskemabesvarelserne anvendtes for Myanmar/Burma.

                     (39)

                     På baggrund af ovenstående kunne Kommissionen konkludere, at prisunderbuddet for salg i løs vægt er 13 % for Cambodja og 43 % for Myanmar/Burma. Med hensyn til prissammenligningen af emballeret ris var det konstaterede prisunderbud 14 % for Cambodja.

                     (40)

                     Denne prisforskel mellem importeret ris og ris, der produceres i Unionen, er således betydelig, særlig fordi ris generelt er en prisfølsom vare. Forbrugerne skelner generelt ikke mellem risens oprindelsessteder.

                     (41)

                     Cambodja hævdede også, at Kommissionens fastsættelse af alvorlige vanskeligheder var baseret på en kumulativ vurdering af mængde- og priseffekten af risimport fra Cambodja og Myanmar/Burma. Denne påstand blev dog afvist, da ovenstående analyse klart skelner mellem situationen i Cambodja og Myanmar/Burma.

                     (42)

                     Det kan konkluderes, at importen fra Cambodja og Myanmar/Burma steg betydeligt i absolutte tal samt målt i markedsandel i undersøgelsesperioden. Selv om den kombinerede importmængde faldt en smule i 2016/17, forblev den samlet set meget højere end i begyndelsen af undersøgelsesperioden. Derudover faldt den kombinerede vejede gennemsnitlige importpris i begge lande i undersøgelsesperioden og underbød EU-priserne betydeligt.

               3.4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

         3.4.1.   Generelle bemærkninger

                     (43)

                     I henhold til artikel 23 i GSP-forordningen bør alvorlige vanskeligheder anses for at foreligge, hvis EU-møllere udsættes for en forringelse af deres økonomiske og/eller finansielle situation. Kommissionen bør i sin undersøgelse af, om der er tale om en sådan forringelse, tage hensyn til de elementer, der er angivet i artikel 23, vedrørende EU-møllere, i det omfang sådanne oplysninger er tilgængelige.

                     (44)

                     Som nævnt i betragtning 5 anvendte Kommissionen stikprøver til fastsættelse af alvorlige vanskeligheder, som EU-erhvervsgrenen har været udsat for. I forbindelse med sin skadesanalyse skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer.

                     (45)

                     Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer (markedsandel, produktion og lagre — importen er analyseret ovenfor) på grundlag af generelle markedsoplysninger indsamlet hver måned på baggrund af risproduktion omregnet til sleben ris. Pålidelige oplysninger om konkurser og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen er ikke tilgængelige og kunne derfor ikke medtages i analysen.

                     (46)

                     Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer (priser og rentabilitet) på baggrund af verificerede oplysninger i stikprøven. Da der ikke foreligger oplysninger på makroøkonomisk plan, blev produktionskapaciteten også analyseret i stikprøven.

               3.4.2.   Makroøkonomiske indikatorer

                     (47)

                     EU-erhvervsgrenens markedsandel udviklede sig i undersøgelsesperioden som følger:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Markedsandele (%)

                                 61,4

                                 54,8

                                 46,7

                                 40,5

                                 39,3

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Kilde: Data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af oplysninger fra medlemsstaterne.

                     (48)

                     Markedsandelene faldt også betydeligt fra 61 % til 39 %, dvs. et fald på mere end 20 procentpoint.

                     (49)

                     EU-erhvervsgrenens produktion af indica-ris fulgte en betydelig nedadgående tendens i undersøgelsesperioden:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Produktionsmængde (ton)

                                 685 183

                                 692 740

                                 547 908

                                 449 313

                                 423 962

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    101

                                    80

                                    66

                                    62

                                    Kilde: Data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af oplysninger fra medlemsstaterne.

                     (50)

                     Produktionen faldt med næsten 40 % fra 685 000 ton til 424 000 ton.

                     (51)

                     Lagrene af sleben ris i Unionen steg med 4 % i undersøgelsesperioden fra 255 000 ton til 265 000 ton. De steg først betydeligt med 11 % og faldt siden en smule.

                     (52)

                     Cambodja har efter fremlæggelsen af oplysninger hævdet, at Unionens produktionsoplysninger ikke er korrekte, da Unionens produktionsoplysninger minus salgsoplysningerne ikke svarer til de ultimolagre, der er angivet nedenfor. Kommissionen har rent faktisk kun foretaget en delvis beregning, da oplysningerne ikke afspejler primolageret, anvendelsen af ris som frø osv. Beregningen er dog i overensstemmelse med den beregning af regnskabet, som anvendes af Kommissionen (jf. betragtning 24).

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Ultimolagre (ton)

                                 255 301

                                 280 507

                                 283 126

                                 272 136

                                 264 766

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    110

                                    111

                                    107

                                    104

                                    Kilde: Data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af oplysninger fra medlemsstaterne.

                     (53)

                     Da der ikke foreligger oplysninger om produktionskapacitet på makroøkonomisk plan, analyserede Kommissionen også disse oplysninger i stikprøven. Det område, der er beregnet til at dyrke indica-ris i Unionen, giver dog en rimelig god indikation af den indica-ris, der er tilgængelig for møllerne, og dermed deres potentielle kapacitetsudnyttelse. Området viste generelt et fald på 37 % i undersøgelsesperioden og udviklede sig som følger:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Areal (ha)

                                 145 781

                                 145 783

                                 124 270

                                 101 865

                                 91 685

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    100

                                    85

                                    70

                                    63

                                    Kilde: Data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af oplysninger fra medlemsstaterne.

               3.4.3.   Mikroøkonomiske indikatorer

                     (54)

                     På baggrund af spørgeskemabesvarelserne fra EU-møllerne udviklede priserne og rentabiliteten sig som følger:

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Pris (EUR/ton)

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    97

                                    104

                                    109

                                    107

                                 Rentabilitet (%)

                                 1,4

                                 0,1

                                 1,5

                                 4,3

                                 1,2

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    8

                                    107

                                    312

                                    88

                                    Kilde: Spørgeskemabesvarelser(oplysningerne fra møllerne er baseret på kalenderår og ikke markedsføringsår. Da der er en betydelig overlapning mellem disse perioder, er tendenserne ikke desto mindre repræsentative for undersøgelsesperioden).

                     (55)

                     De stikprøveudtagne mølleres enhedspriser steg med 7 % i undersøgelsesperioden. På baggrund af resultater af Kommissionens kontroller og med tanke på det stigende pres fra lavprisimporten lader det til, at de stikprøveudtagne EU-møllere har besluttet, når det er muligt, at koncentrere deres salg på mindre mængder af delvis sleben og sleben indica-ris og i højere grad fokusere på mærkevarer end på salg under et privat handelsmærke til distributørerne.

                     (56)

                     EU-møllerne kunne ved at ændre deres oprindelige varesortiment således opretholde en stabil rentabilitet på bekostning af deres markedsandel, som faldt drastisk. Denne ændring i varesortimentet kan dog have hjulpet særligt i 2015/16 (da rentabiliteten endda steg), men i 2016/17 faldt fortjenstniveauerne igen. I en situation, hvor importpriserne i væsentlig grad viste sig at underbyde EU-priserne i 2016/17 (med hhv. 22 og 43 %), kan denne strategi kun være en kortsigtet løsning. Møllerne vil stå over for et stigende pres fra lave importpriser i den nærmeste fremtid. Cambodja har rent faktisk allerede delvist skiftet fra salg i løs vægt til salg af små pakker, der sælges på detailniveau. Denne salgskanal er mere rentabel end salg i løs vægt, og det er sandsynligt, at Cambodja i højere grad vil sælge og konkurrere med EU-erhvervsgrenen på dette niveau, herunder på nichemarkeder.

                     (57)

                     Hvad fortjenesten angår, forblev den relativt stabil — men lav — da prisstigningen kunne kompensere for reduktionen i mængde. Et rentabilitetsniveau på 1-2 % er desuden langt under de 6 %, som anses for at være det rentabilitetsniveau, der er nødvendigt for at dække alle omkostninger og investeringer, forskning og udvikling samt innovation.

                     (58)

                     Efter fremlæggelsen af oplysninger anmodede én part om yderligere oplysninger om de 6 %, der anvendes i ovennævnte punkt. Med moderniseringen af EU's handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i 2018 er det blevet fastsat i den respektive lovgivning, at når skadesmargenen beregnes, må den fortjeneste, der kan forventes under normale konkurrencevilkår, ikke være lavere end 6 % (7). Dette benchmark, som anvendes i handelsbeskyttelsesundersøgelser, er også relevant i en beskyttelsesundersøgelse. Derfor har Kommissionen også anvendt dette benchmark i nærværende sag.

                     (59)

                     Det er svært at vurdere EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet for samme vare, dvs. indica-ris, da forarbejdningsindustrien kan anvende sin kapacitet til at slibe både indica- og japonica-ris, uanset om risen importeres eller dyrkes i Unionen. Desuden er der ingen tilgængelige makroøkonomiske oplysninger (se ovenfor). På baggrund af stikprøven faldt kapacitetsudnyttelsen, som vist nedenfor, fra 22 % til 14 %. Disse procentsatser kan synes relativt lave, fordi de er baseret på en sammenligning af produktionen af samme vare (indica-ris) og en produktionskapacitet for alle typer ris.

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Kapacitet. Udnyttelse (%)

                                 22,1

                                 21,1

                                 19,0

                                 13,0

                                 14,0

                                    Indeks (2012/13 = 100)

                                    100

                                    96

                                    86

                                    59

                                    64

                                    Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

               3.4.4.   Konklusion

                     (60)

                     Det kunne konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes økonomisk set. Mens importen fra Cambodja og Myanmar/Burma steg betydeligt i absolutte tal, mistede EU-erhvervsgrenen ca. 6 % af sin markedsandel til Myanmar/Burma og 10 % til Cambodja. EU-erhvervsgrenen oplevede også et vigtigt prisunderbud på 22 % og 43 %. Produktionen i Unionen faldt med yderligere 38 %. De økonomiske vanskeligheder gav sig derfor primært udslag i mængden i undersøgelsesperioden. EU-møllerne besluttede ikke at sænke deres priser trods konkurrencen fra lave importpriser og fastholdt en vis fortjeneste. I de tilfælde, hvor det var muligt, besluttede EU-møllerne rent faktisk at ændre deres varesortiment og fokusere på nichesegmenter og mærkevarer for at fastholde deres fortjeneste trods en nedgang i salgs- og produktionsmængden. Dette er dog kun en midlertidig løsning, da importen fra Cambodja og Myanmar/Burma allerede er ændret, om end i begrænset omfang, fra salg af ris i løs vægt til salg i små pakker og dermed også konkurrerer med EU-erhvervsgrenen på detailniveau. Det forventes, at begge lande vil øge deres lavprisimport i denne mere rentable salgskanal og også konkurrere på nichemarkeder og med mærkevarer med negative konsekvenser også for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

               4.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

                     (61)

                     Kommissionen har derfor besluttet, at der er årsagssammenhæng mellem mængden af den pågældende importvare på den ene side og EU-møllernes alvorlige vanskeligheder på den anden side. Kommissionen har også undersøgt, om de alvorlige vanskeligheder kan tilskrives andre faktorer end import og priser.

               4.1.   Virkninger af importen fra Cambodja og Myanmar/Burma

                     (62)

                     Diagrammet nedenfor viser tydeligt, at der er et tidsmæssigt sammenfald mellem importen fra Cambodja og Myanmar/Burma og EU-erhvervsgrenens situation, hvilket ses ved et væsentligt tab af markedsandele, der har medført alvorlige vanskeligheder for EU-møllerne.
                     Cambodja og Myanmar/Burma
                     EU
                     2015/16
                     2014/15
                     2013/14
                     2012/13
                     2016/17
                     Markedsandele
                     70,0 %
                     60,0 %
                     50,0 %
                     40,0 %
                     30,0 %
                     20,0 %
                     10,0 %
                     0,0 %

                                    Kilde:

                              Eurostat og data udarbejdet af Kommissionen på baggrund af data fra medlemsstaterne.

                     (63)

                     Kommissionen mener, at importen fra Cambodja og Myanmar/Burma også hver for sig har forårsaget alvorlige vanskeligheder. Importen fra både Cambodja og Myanmar/Burma er rent faktisk hver for sig steget både i absolut mængde (med hhv. 53 % og mere end 2 000 %) og i markedsandele (med hhv. 9,7 procentpoint og 6,1 procentpoint). Derudover har importen fra Cambodja og Myanmar/Burma hver for sig underbudt EU-priserne (med hhv. ca. 22 % og 43 %). Det kan derfor konkluderes, at importen fra både Cambodja og Myanmar/Burma har forårsaget alvorlige vanskeligheder for EU-erhvervsgrenen.

                     (64)

                     Den hastigt stigende import fra Cambodja og Myanmar/Burma forklares ved deres lave priser, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser betydeligt. Indica-ris er en prisfølsom vare, navnlig fordi forbrugerne generelt ikke skelner mellem EU-varer og importerede varer. Forbrugere, der køber ris i detailhandlen, ved oftest ikke, hvor risen stammer fra. Dette er navnlig tilfældet, når ris sælges under et privat handelsmærke, dvs. detailhandlerens mærke. Ved salg af ris til meget lave prisser, som vist ved prisunderbuddet omhandlet i betragtning 33, har Cambodja og Myanmar/Burma formået betydeligt og hurtigt at øge deres riseksport til EU-markedet. Desuden sælger Cambodja — som primært plejede at eksportere ris i løs vægt til videre forarbejdning i Unionen — nu i højere grad emballeret ris direkte til detailhandlere i Unionen, hvilket medfører yderligere pristryk og konkurrence for møllerne i Unionen.

               4.2.   Andre faktorer

                     (65)

                     Andre faktorer, som kan have bidraget til de alvorlige vanskeligheder, som EU-erhvervsgrenen står overfor, er også blevet vurderet.

               4.2.1.   Import fra andre tredjelande

                     (66)

                     Importen fra andre tredjelande er også steget i undersøgelsesperioden fra 23 % til 29,3 % (+6,3 %) udtrykt i markedsandele.

                                 Markedsandel (%)

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                    Unionen

                                    61,4

                                    54,8

                                    46,7

                                    40,5

                                    39,3

                                 Cambodja

                                 15,4

                                 20,0

                                 23,1

                                 28,8

                                 25,1

                                 Myanmar/Burma

                                 0,2

                                 2,5

                                 4,8

                                 3,5

                                 6,3

                                    Cambodja og Myanmar/Burma

                                    15,6

                                    22,5

                                    27,9

                                    32,3

                                    31,4

                                 Thailand

                                 12,2

                                 11,5

                                 11,8

                                 12,9

                                 13,8

                                 Indien

                                 4,7

                                 4,0

                                 5,8

                                 6,8

                                 7,3

                                 Pakistan

                                 2,5

                                 2,9

                                 3,3

                                 3,3

                                 3,2

                                 Andre lande

                                 3,7

                                 4,4

                                 4,5

                                 4,3

                                 5,1

                                    Alle andre lande (undtagen Cambodja og Myanmar/Burma)

                                    23,0

                                    22,8

                                    25,4

                                    27,3

                                    29,3

                                    Kilde: Eurostat.

                     (67)

                     Selv om importen fra andre tredjelande til dels kan forklare faldet i EU-markedets andele, er stigningen i markedsandelen for disse lande, selv kumulativt, meget mere begrænset end for Cambodja og Myanmar/Burma (+ 15 %).

                     (68)

                     Derudover og — som vist i tabellen nedenfor — vigtigst af alt, er de vejede gennemsnitlige priser på anden import i undersøgelsesperioden meget højere end importpriserne fra Cambodja og Myanmar/Burma og priserne i Unionen (8). En sammenligning af importpriserne fra Thailand og fra Myanmar/Burma viser en prisforskel på 85 %. En sammenligning af importpriserne fra Indien og fra Cambodja viser en prisforskel på 72 %. Dette styrker også ovennævnte konklusion om, at de lavere priser har gjort det muligt for Myanmar/Burma og Cambodja hurtigt at øge deres eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.

                                 2012/13

                                 2013/14

                                 2014/15

                                 2015/16

                                 2016/17

                                 Unionen

                                 667,3

                                 649,5

                                 693,3

                                 728,3

                                 711,5

                                 Cambodja

                                 588,4

                                 512,8

                                 562,6

                                 547,4

                                 552,2

                                 Myanmar/Burma

                                 420,0

                                 366,5

                                 414,7

                                 410,1

                                 405,4

                                 Thailand

                                 946,7

                                 863,5

                                 896,8

                                 825,7

                                 751,1

                                 Indien

                                 925,7

                                 1 054,1

                                 1 061,0

                                 893,0

                                 949,2

                                 Pakistan

                                 924,3

                                 999,7

                                 996,0

                                 846,3

                                 926,3

                                    Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.

               4.2.2.   Strukturelle vanskeligheder i den italienske rissektor

                     (69)

                     I sine bemærkninger efter indledningen hævdede Cambodian Rice Federation, at vanskelighederne i den italienske rissektor generelt er værre end i resten af Unionen og derfor ikke udelukkende kan tilskrives stigningen i importen.

                     (70)

                     Svarene på spørgeskemaerne og kontrollen har rent faktisk vist, at EU-erhvervsgrenens situation er værre i Italien end i Spanien. Dette skyldes delvist, at det spanske rismarked er struktureret anderledes og derfor er mere modstandsdygtigt med hensyn til udbud og efterspørgsel samt med hensyn til priser. Kommissionen har dog foretaget en undersøgelse i hele Unionen baseret på den samlede EU-erhvervsgrens situation og på en repræsentativ stikprøve. Undersøgelsen viste — som forklaret ovenfor — at der er generelle vanskeligheder for EU-erhvervsgrenen.

               4.2.3.   Import af »uafskallet ris« fra Guyana

                     (71)

                     De interesserede parter har også hævdet, at den stigende import af ris fra Guyana har bidraget til de alvorlige vanskeligheder. Ris, der importeres fra Guyana, er ikke sleben ris (den består af såkaldt »uafskallet ris«) og falder derfor uden for undersøgelsens varedækning og er ikke medtaget i ovennævnte importstatistik og er ikke relevant her.

               4.2.4.   EU-erhvervsgrenens eksport

                     (72)

                     Den cambodjanske regering hævdede, at EU-erhvervsgrenens eksportorientering er et af de aspekter, der er blevet overset i forbindelse med årsagssammenhængen. Denne påstand kunne dog ikke dokumenteres, og selv om eksporten rent faktisk er steget fra 3 % af den samlede produktion til 7 % af den samlede produktion i undersøgelsesperioden, udgør den en meget lille del af EU-produktionen. Stigningen i eksporten (+ 11 000 ton) er desuden meget mindre end stigningen i importen fra Cambodja og Myanmar/Burma (+ 147 000 ton).

               4.2.5.   Faldet i produktionen af indica-ris skyldes en stigning i produktionen af japonica-ris

                     (73)

                     Den cambodjanske regering hævdede også, at EU-produktionen af indica-ris ikke er påvirket af importen, men at den ganske enkelt er genstand for en cyklisk omlægning mellem japonica-ris og indica-ris baseret på EU-dyrkernes beslutning.

                     (74)

                     Det er korrekt, at dyrkerne kan omlægge produktionen mellem indica-ris og japonica-ris. En sådan omlægning er dog baseret på økonomiske overvejelser, herunder efterspørgsel og markedspriser. I denne sammenhæng bekræftede undersøgelsen, at visse dyrkere, når de står over for øget konkurrence fra lavprisimport af indica-ris, rent faktisk ikke har andre muligheder end at omlægge til produktion af japonica-ris. Det er derfor hverken en cyklisk omlægning eller et bevidst valg, men en form for selvforsvar. På mellemlang sigt er dette heller ikke en farbar løsning, da omlægning af produktionen fra indica-ris til japonica-ris har resulteret i et overudbud af japonica-ris på markedet og pristryk for denne type af ris. Landbrugerne befinder sig derfor generelt i en vanskelig situation.

                     (75)

                     Ovennævnte argument er dog af begrænset relevans, da EU-erhvervsgenen består af rismøllere og ikke af dyrkere, som leverer råvarer.

               4.2.6.   Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

                     (76)

                     Kommissionen har konstateret en årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens alvorlige vanskeligheder og importen fra Cambodja og Myanmar/Burma. Kommissionen har også identificeret faktorer, som har bidraget til disse vanskeligheder. Dette er især import fra tredjelande og import af uafskallet ris fra Guyana. Det menes dog ikke, at disse faktorer har svækket årsagssammenhængen, selv når deres mulige kombinerede effekt tages i betragtning. Det fremgår således, at de ovennævnte faktorers indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation ikke svækker sammenhængen mellem importmængden og priserne fra Cambodja og Myanmar/Burma og de alvorlige vanskeligheder, som EU-erhvervsgrenen har.

               5.   KONKLUSIONER OG VEDTAGELSE AF FORANSTALTNINGER

                     (77)

                     Det kan konkluderes, at indica-ris fra Cambodja og Myanmar/Burma importeres i mængder og til priser, som forvolder alvorlige vanskeligheder for EU-erhvervsgrenen, og beskyttelsesforanstaltninger er derfor berettigede.

                     (78)

                     I henhold til artikel 22, stk. 1, i GSP-forordningen bør toldsatsen i Den Fælles Toldtarif på 175 EUR/ton derfor genindføres.

                     (79)

                     I henhold til artikel 28 i GSP-forordningen bør beskyttelsesforanstaltningerne genindføres, så længe det er nødvendigt for at modvirke EU-møllernes forringede økonomiske og finansielle situation. Genindførelsesperioden bør dog højst være på tre år, medmindre den forlænges i behørigt begrundede tilfælde.

                     (80)

                     Kommissionen mener, at foranstaltningerne i dette tilfælde bør indføres for en periode på tre år for at give EU-erhvervsgrenen mulighed for helt at komme sig over virkningerne af importen fra Cambodja og Myanmar/Burma.

                     (81)

                     Kommissionen mener dog, at beskyttelsesforanstaltningerne bør liberaliseres gradvist i denne periode af følgende årsager.

                     (82)

                     GSP-forordningen har primært til formål at bistå udviklingslandene i deres indsats for at mindske fattigdom og fremme god regeringsførelse og bæredygtig udvikling ved at hjælpe dem med at skabe navnlig beskæftigelse, industrialisering og yderligere indtægter gennem international handel. Den særlige ordning »alt undtagen våben« (Everything But Arms »EBA«), som fastsat i GSP-forordningen, hjælper verdens fattigste og svageste lande med at drage fordel af handelsmulighederne. Disse lande har stort set samme økonomiske profil. De er sårbare på grund af et lille og ikke-diversificeret eksportgrundlag og drager derfor fordel af en vis beskyttelse i henhold til GSP-forordningen, f.eks. fritagelse for varegraduering og fra anvendelse af automatiske beskyttelsesforanstaltninger.

                     (83)

                     Kommissionen mener derfor, at en gradvis nedsættelse af toldsatsen over en periode på tre år, som beskrevet nedenfor, i princippet er berettiget for landene i EBA-ordningen.

                     (84)

                     En gradvis nedsættelse ville også være tilstrækkelig til at modvirke EU-møllernes forringede økonomiske og/eller finansielle situation. På den anden side ville Cambodja og Myanmar/Burma ikke blive pålagt fuld told i tre hele år, hvilket gør eksporten mere vanskelig, men ville gradvist kunne eksportere mere indica-ris til Unionen.

                     (85)

                     Følgende genindførsel af toldsatsen forventes derfor for en 3-årig periode:

                                 År 1

                                 År 2

                                 År 3

                                 Toldsats (EUR/ton)

                                 175

                                 150

                                 125

                     (86)

                     Den nuværende toldsats i den fælles toldtarif på 175 EUR/ton er potentielt genstand for nedadgående justeringer, jf. artikel 180 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (9). Hvis de anvendte toldsatser i den fælles toldtarif — som følge af disse justeringer — bliver lavere end den told, der er omhandlet i betragtning 85, bør sidstnævnte tilpasses, således at den ikke på noget tidspunkt overstiger den anvendte toldsats i den fælles toldtarif i den periode, hvor der var indført foranstaltninger. De gældende beskyttelsesforanstaltninger skal derfor være den justerede told eller den gældende told, som omhandlet i betragtning 85, alt efter hvad der er lavest.

                     (87)

                     Endelig har forskellige interesserede parter for at sikre retssikkerheden for importørerne af de pågældende varer anmodet om, at varer, som allerede er på vej til Unionen, ikke bliver omfattet af ovenstående foranstaltninger. Kommissionen mener i overensstemmelse med sin nuværende praksis i sager om beskyttelsesforanstaltninger, at en sådan »shippingklausul« rent faktisk er berettiget i dette tilfælde, og påstandene blev derfor godtaget.

                     (88)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Generelle Præferencer, der er omhandlet i artikel 39, stk. 3, i forordning (EU) nr. 978/2012 —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1

               1.   Toldsatserne i den fælles toldtarif genindføres midlertidigt på importen af indica-ris med oprindelse i Cambodja og Myanmar/Burma, som i øjeblikket er henhørende under KN-kode 1006 30 27, 1006 30 48, 1006 30 67 og 1006 30 98.

               2.   Tolden på den i stk. 1 beskrevne vare er 175 EUR pr. ton i det første år, 150 EUR pr. ton i det andet år og 125 EUR pr. ton i det tredje år fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

               3.   Hvis Kommissionen justerer toldsatsen i den fælles toldtarif i henhold til artikel 180 i forordning (EU) nr. 1308/2013, bør den toldsats, der er omhandlet i stk. 2, fastsættes til den justerede toldsats i den fælles toldtarif eller den toldsats, der er omhandlet i stk. 2, alt efter hvad der er lavest.

            Artikel 2
            Importen af de varer, som er omhandlet i artikel 1, og som allerede er på vej til Unionen på datoen for denne forordnings ikrafttræden, er ikke omfattet af tolden i artikel 1, stk. 2, forudsat at varernes bestemmelse ikke kan ændres.

            Artikel 3
            Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2019.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EUT L 303 af 31.10.2012, s. 1.

            (2)  EUT C 100 af 16.3.2018, s. 30.

            (3)  Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1083/2013 af 28. august 2013 om regler for proceduren for midlertidig tilbagetrækning af toldpræferencer og vedtagelse af generelle beskyttelsesforanstaltninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 978/2012 om anvendelse af et arrangement med generelle toldpræferencer (EUT L 293 af 5.11.2013, s. 16).

            (4)  Der blev sendt spørgeskemaer til og aflagt kontrolbesøg hos følgende dyrkere: Laguna de Santaolalla S.L., Spanien, Vercellino Flavio e Paolo S.S., Italien, Coppo e Garrione Societa' Agricola S.S., Italien, Maro Giovanni, Paolo e Pietro, Italien, Locatelli Francesco, Italien.

            (5)  Disse interesserede parter var Haudecoeur, Amru Rice, den cambodjanske regering og Myanmar Rice Federation (MRF).

            (6)  Oplysningerne er offentligt tilgængelige på Europa-webstedet: https://ec.europa.eu/agriculture/cereals/trade_en

            (7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/825 af 30. maj 2018 om ændring af forordning (EU) 2016/1036 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union, og af forordning (EU) 2016/1037 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (EUT L 143 af 7.6.2018, s. 1).

            (8)  Disse priser omfatter ikke omkostninger efter importen eller transportomkostninger.

            (9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/344 af 28. februar 2019 om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet ethoprophos, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EØS-relevant tekst.)

text:
                  1.3.2019

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 62/7

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/344
         af 28. februar 2019
         om ikke at forny godkendelsen af aktivstoffet ethoprophos, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011
         (EØS-relevant tekst)
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1, og artikel 78, stk. 2, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Ethoprophos blev ved Kommissionens direktiv 2007/52/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3).

                     (2)

                     Aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009 og er opført i del A i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (4).

                     (3)

                     Godkendelsen af aktivstoffet ethoprophos, jf. del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, udløber den 31. juli 2019.

                     (4)

                     Der er i overensstemmelse med artikel 1 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 (5) indgivet en ansøgning om fornyelse af godkendelsen af ethoprophos inden for den tidsfrist, der er fastsat i nævnte artikel.

                     (5)

                     Ansøgeren fremlagde de supplerende dossierer, som kræves i henhold til artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012. Den rapporterende medlemsstat fandt, at ansøgningen var fuldstændig.

                     (6)

                     Den rapporterende medlemsstat udarbejdede en vurderingsrapport vedrørende fornyelse i samråd med den medrapporterende medlemsstat og forelagde den for Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (i det følgende benævnt »autoriteten«) og Kommissionen den 15. februar 2017.

                     (7)

                     Autoriteten fremsendte vurderingsrapporten vedrørende fornyelse til ansøgeren og medlemsstaterne, således at de kunne fremsætte bemærkninger hertil, og videresendte de modtagne bemærkninger til Kommissionen. Autoriteten gjorde desuden det supplerende resumé af dossieret tilgængeligt for offentligheden.

                     (8)

                     Den 18. maj 2018 fremsendte autoriteten sin konklusion (6) om, hvorvidt ethoprophos kan forventes at opfylde godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009, til Kommissionen.

                     (9)

                     Autoriteten gav udtryk for specifikke betænkeligheder. Det var navnlig ikke muligt at drage konklusioner om det genotoksiske potentiale af ethoprophos, og derfor kunne der ikke fastsættes nogen sundhedsbaserede referenceværdier. Der kunne derfor ikke foretages nogen vurdering af risikoen for forbrugere og risikoen fra andre kilder end kosten. Der blev desuden identificeret en høj akut risiko for fugle og en høj risiko for jordboende leddyr, der ikke er målarter, samt for jordorganismer ved anvendelse af ethoprophos. Derudover konkluderede autoriteten, at flere områder af risikovurderingen ikke kunne færdiggøres, herunder vurderingen af risikoen for forbrugerne hvad angår restkoncentrationer i fødevarer af vegetabilsk og animalsk oprindelse, vurderingen af udviklingsneurotoksicitet, eksponering af grundvandet, den langsigtede risiko for fugle, vurderingen af risikoen for sekundær forgiftning af fugle og pattedyr, risikoen for jordorganismer fra eksponering for metabolitter af ethoprophos og risikoen for regnorme. Endelig konkluderede autoriteten, at der ikke kunne drages konklusioner om de potentielle hormonforstyrrende egenskaber af ethoprophos.

                     (10)

                     Kommissionen opfordrede ansøgeren til at fremsætte sine bemærkninger til autoritetens konklusion og, i henhold til artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012, til udkastet til rapporten vedrørende fornyelse. Ansøgeren fremsatte sine bemærkninger, som er blevet nøje gennemgået.

                     (11)

                     Uagtet de argumenter, som ansøgerne fremførte, kan de betænkeligheder, der er forbundet med stoffet, imidlertid ikke anses for at være afhjulpet.

                     (12)

                     Det er derfor ikke med hensyn til ét eller flere repræsentative anvendelsesformål for mindst ét plantebeskyttelsesmiddel, der indeholder ethoprophos, blevet fastslået, at godkendelseskriterierne i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1107/2009 er opfyldt. Godkendelsen af aktivstoffet ethoprophos bør derfor ikke fornyes, jf. artikel 20, stk. 1, litra b), i nævnte forordning.

                     (13)

                     Gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres.

                     (14)

                     Medlemsstaterne bør have tilstrækkelig tid til at tilbagekalde godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ethoprophos.

                     (15)

                     For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ethoprophos, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 21. marts 2020.

                     (16)

                     Godkendelsesperioden for ethoprophos blev ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 (7) forlænget til den 31. juli 2019 for at gøre det muligt at afslutte fornyelsesprocessen, inden godkendelsen af aktivstoffet udløber. Da der er truffet en afgørelse om ikke at forny godkendelsen forud for den forlængede udløbsdato, bør nærværende forordning imidlertid finde anvendelse hurtigst muligt.

                     (17)

                     Denne forordning er ikke til hinder for, at der kan indgives en ny ansøgning vedrørende godkendelse af ethoprophos i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 1107/2009.

                     (18)

                     Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Ikke-fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet
            Godkendelsen af aktivstoffet ethoprophos fornyes ikke.

            Artikel 2
            Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011
            I del A i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 udgår række 155 vedrørende ethoprophos.

            Artikel 3
            Overgangsforanstaltninger
            Medlemsstaterne tilbagekalder godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder ethoprophos som aktivstof, senest den 21. september 2019.

            Artikel 4
            Afviklingsperiode
            Eventuelle afviklingsperioder, som medlemsstaterne indrømmer i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, skal være så korte som muligt og udløbe senest den 21. marts 2020.

            Artikel 5
            Ikrafttræden
            Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 28. februar 2019.

                  På Kommissionens vegne

               Jean-Claude JUNCKER

                  Formand

            (1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

            (2)  Kommissionens direktiv 2007/52/EF af 16. august 2007 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage ethoprophos, pirimiphos-methyl og fipronil som aktivstoffer (EUT L 214 af 17.8.2007, s. 3).

            (3)  Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1).

            (4)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1).

            (5)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 844/2012 af 18. september 2012 om fastsættelse af de fornødne bestemmelser til gennemførelse af fornyelsesproceduren for aktivstoffer, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EUT L 252 af 19.9.2012, s. 26).

            (6)  Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), 2018. »Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos«. EFSA Journal 2018;16(10):5290, 34 s. doi:10.2903/j.efsa.2018.5290. Foreligger online: www.efsa.europa.eu.

            (7)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/917 af 27. juni 2018 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioderne for aktivstofferne alpha-cypermethrin, beflubutamid, benalaxyl, benthiavalicarb, bifenazat, boscalid, bromoxynil, captan, carvon, chlorpropham, cyazofamid, desmedipham, dimethoat, dimethomorph, diquat, ethephon, ethoprophos, etoxazol, famoxadon, fenamidon, fenamiphos, flumioxazin, fluoxastrobin, folpet, foramsulfuron, formetanat, Gliocladium catenulatum stamme: J1446, isoxaflutol, metalaxyl-m, methiocarb, methoxyfenozid, metribuzin, milbemectin, oxasulfuron, Paecilomyces lilacinus stamme 251, phenmedipham, phosmet, pirimiphos-methyl, propamocarb, prothioconazol, pymetrozin og s-metolachlor (EUT L 163 af 28.6.2018, s. 13).


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/695 af 26. april 2019 om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Gönci kajszibarack« (BGB))

text:
                  6.5.2019

                  DA

                  Den Europæiske Unions Tidende

                  L 118/9

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/695
         af 26. april 2019
         om godkendelse af en væsentlig ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (»Gönci kajszibarack« (BGB))
         EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
         under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
         under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
         ud fra følgende betragtninger:

                     (1)

                     Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 53, stk. 1, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 behandlet Ungarns ansøgning om godkendelse af ændringer af varespecifikationen for den beskyttede geografiske betegnelse »Gönci kajszibarack«, der er registreret i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 484/2011 (2). Denne ændring omfatter en ændring af betegnelsen »Gönci kajszibarack« til »Gönci kajszibarack«/»Gönci kajszi«.

                     (2)

                     Da der er tale om en væsentlig ændring, jf. artikel 53, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1151/2012, har Kommissionen i medfør af artikel 50, stk. 2, litra a), i samme forordning offentliggjort ændringsansøgningen i Den Europæiske Unions Tidende (3).

                     (3)

                     Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, skal ændringen af varespecifikationen godkendes —

               VEDTAGET DENNE FORORDNING:

            Artikel 1
            Den ændring af varespecifikationen, der er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og som vedrører betegnelsen »Gönci kajszibarack« (BGB), godkendes.

            Artikel 2
            Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

            Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
            Udfærdiget i Bruxelles, den 26. april 2019.

                  På Kommissionens vegne

                  For formanden

               Phil HOGAN

                  Medlem af Kommissionen

            (1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Kommissionens forordning (EU) nr. 484/2011 af 18. maj 2011 om registrering af en betegnelse i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Gönci kajszibarack (BGB)) (EUT L 133 af 20.5.2011, s. 4).

            (3)  EUT C 459 af 20.12.2018, s. 24.