title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/787 af 19. maj 2015 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina og acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indgår i visse præparater og/eller blandinger

text:
               21.5.2015

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 125/15

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/787
   af 19. maj 2015
   om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina og acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indgår i visse præparater og/eller blandinger
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7, stk. 4,
   efter høring af medlemsstaterne, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   SAGSFORLØB

   1.1.   Indledning

               (1)

               Den 4. september 2014 indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en antidumpingundersøgelse vedrørende import til Unionen af acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«) og acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indgår i visse præparater og/eller blandinger. Kommissionen indledte undersøgelsen på grundlag af artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«) og offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende
                   (2) (»indledningsmeddelelsen«).

               (2)

               Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 22. juli 2014 af Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (»klageren«), som er den eneste producent af acesulfamkalium (eller »Ace K«) i Unionen. Klageren tegner sig dermed for den samlede EU-produktion af Ace K. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for dumping og deraf følgende væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

         1.2.   Interesserede parter

               (3)

               I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den for at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen specifikt klageren, de kendte eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder, de kendte importører og brugere samt en række forhandlere og sammenslutninger, som den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

               (4)

               De interesserede parter havde mulighed for at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         1.3.   Producenter i analogt land

               (5)

               I indledningsmeddelelsen informerede Kommissionen de interesserede parter om, at ud fra oplysningerne i klagen fremstilles den pågældende vare, så vidt vides, udelukkende i Unionen og Kina. De interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Der er ikke fremkommet sådanne bemærkninger.

               (6)

               Ikke desto mindre kontaktede Kommissionen alle de ni tredjelande, som Eurostat-statistikkerne viste, eksporterede varer til Unionen med de samme KN-koder som den pågældende vare. Kommissionen bad om deres hjælp til at finde frem til Ace K-producenter og/eller -producentsammenslutninger. Der var imidlertid ingen af de kontaktede tredjelande, der kendte til producenter af Ace K. Der blev således ikke fundet nogen producenter af Ace K ud over de allerede nævnte i Unionen og i det pågældende land.

         1.4.   Stikprøveudtagning

               (7)

               I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

         (a)   Stikprøveudtagning af importører

               (8)

               For at afgøre, om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem, bad Kommissionen en række ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen.

               (9)

               Da den kun modtog få svar, besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

         (b)   Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

               (10)

               For at afgøre om det var nødvendigt at tage stikprøver og i bekræftende fald at udtage dem bad Kommissionen alle kendte eksporterende producenter i Kina om at indsende de oplysninger, der var angivet i indledningsmeddelelsen. Kommissionen anmodede desuden Kinas faste repræsentation ved Den Europæiske Union om at finde frem til og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

               (11)

               Fire eksporterende producenter i det pågældende land afgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. En af disse eksporterende producenter solgte ikke noget til Unionen i undersøgelsesperioden. Denne producent kunne derfor ikke undersøges, og antallet af samarbejdsvillige virksomheder blev således reduceret til tre. I undersøgelsesperioden kom hele importen til Unionen af den pågældende vare fra disse tre producenter. I betragtning af det lave antal berørte parter besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

         1.5.   Ansøgningsformularer til markedsøkonomisk behandling

               (12)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), sendte Kommissionen ansøgningsskemaer vedrørende markedsøkonomisk behandling til de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land. Ingen af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter indsendte ansøgninger om markedsøkonomisk behandling.

         1.6.   Besvarelser af spørgeskemaet

               (13)

               Kommissionen sendte spørgeskemaer til EU-producenten, de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land og alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere, som havde vist interesse for undersøgelsen.

               (14)

               Kommissionen modtog besvarelser fra EU-producenten, de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører og én bruger.

         1.7.   Kontrolbesøg

               (15)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for foreløbigt at kunne afgøre, om der var tale om dumping og deraf følgende skade, og om Unionens interesser blev berørt. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder:

                  EU-producent

                           —

                           Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Tyskland.

                  Importører

                           —

                           RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Tyskland

                           —

                           Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Tyskland

                           —

                           The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, USA.

                  Brugere

                           —

                           The Wrigley Company Limited, Plymouth, Det Forenede Kongerige

                  Eksporterende producenter i det pågældende land

                           —

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., amtet Lai'an, Kina

                           —

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, Kina

                           —

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Suzhou og Liyang, Kina.

         1.8.   Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

               (16)

               Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2013 til 30. juni 2014 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).

         2.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

   2.1.   Den pågældende vare

               (17)

               Den pågældende vare er acesulfamkalium (kaliumsalt af 6-methyl-1,2,3-oxathiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr. 55589-62-3) med oprindelse i Kina og acesulfamkalium med oprindelse i Kina, som indgår i præparater og/eller blandinger, som også omfatter andre sødestoffer og/eller vand (den undersøgte vare), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taric-kode 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 og ex 3824 90 96 (den pågældende vare). Acesulfamkalium benævnes ofte også Acesulfam K eller Ace K.

               (18)

               Ace K anvendes som syntetisk sødestof i en lang række produkter, f.eks. i fødevarer, drikkevarer og lægemidler.

         2.2.   Samme vare

               (19)

               Det blev vurderet, at det Ace K, som fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og grundlæggende blev anvendt på samme måde som Ace K fremstillet i det pågældende land og solgt til eksport til Unionen. De to kategorier af varer anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

         3.   DUMPING

   3.1.   Markedsøkonomisk behandling

               (20)

               I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i nævnte forordnings artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.

               (21)

               Som nævnt i betragtning 12 var der dog ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der anmodede om markedsøkonomisk behandling.

         3.2.   Normal værdi

               (22)

               I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi fastsættes på grundlag af prisen i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«) eller på grundlag af prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.

               (23)

               I mangel af et tredje referenceland blev den normale værdi, jf. betragtning 6, baseret på de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare. EU-producentens salg af disse varetyper blev i undersøgelsesperioden sammenholdt med de kinesiske samarbejdsvillige producenters salg af tilsvarende varer på EU-markedet. EU-producentens salg til uafhængige kunder blev vurderet som repræsentativt både set som en andel af den samlede eksport af den pågældende vare og for hver enkelt varetype. EU-producentens salg af disse varetyper var fortjenstgivende. Den normale værdi svarede til deres gennemsnitlige EU-salgspris.

         3.3.   Eksportpris

               (24)

               De samarbejdsvillige eksporterende producenter eksporterede til Unionen direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen den pris, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

         3.4.   Sammenligning

               (25)

               Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter på grundlag af priserne ab fabrik.

               (26)

               I tilfælde hvor det var begrundet i ønsket om at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen den normale værdi og/eller eksportprisen for forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

               (27)

               Navnlig har Kommissionen foretaget en justering for forskelle i handelsled, da det blev fastslået, at den eneste EU-producent primært solgte til brugere, mens de kinesiske producenter hovedsagelig solgte til forhandlere. Derudover har Kommissionen efter modtagelse af flere bemærkninger foretaget en justering for kvalitetsforskellen og markedsopfattelsen af denne forskel mellem det kinesiske Ace K og EU-producentens Ace K. Endelig er den normale værdi blevet justeret for visse ekstraordinære forsknings- og udviklingsudgifter og markedsføringsomkostninger, som EU-producenten havde afholdt i løbet af undersøgelsesperioden. Disse udgifter er behandlet nærmere i betragtning 67.

         3.5.   Dumpingmargener

               (28)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, sammenlignede Kommissionen for hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenter den vejede gennemsnitlige eksportpris pr. varetype med den vejede gennemsnitlige normale værdi.

               (29)

               På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:

                           Virksomhed

                           Midlertidig dumpingmargen

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

                           97,8 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           89,1 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           37,4 %

               (30)

               For alle andre eksporterende producenter i det pågældende land beregnede Kommissionen dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Med henblik på dette fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters grad af samarbejde. Graden af samarbejde er de samarbejdende eksporterende producenters eksport til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksport — jf. Eurostats importstatistikker — fra det pågældende land til Unionen.

               (31)

               I dette tilfælde er graden af samarbejde høj, da eksporten fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter til Unionen udgør den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På denne baggrund besluttede Kommissionen at fastsætte restdumpingmargenen til niveauet for den samarbejdsvillige virksomhed, der havde den højeste dumpingmargen.

               (32)

               Den midlertidige restdumpingmargen, udtrykt som en procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, er derfor 97,8 %:

                           Virksomhed

                           Midlertidig dumpingmargen

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

                           97,8 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           89,1 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           37,4 %

                           Alle andre virksomheder

                           97,8 %

         4.   SKADE

   4.1.   Indledende bemærkning

               (33)

               Analysen vedrører kun én virksomhed. Af denne grund er de fleste indikatorer for at sikre fortroligheden angivet i indeks- eller intervalform.

         4.2.   Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

               (34)

               Samme vare blev i undersøgelsesperioden fremstillet af én EU-producent, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.

         4.3.   EU-forbruget

               (35)

               Kommissionen har fastsat EU-forbruget på grundlag af oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, den kinesiske eksportstatistik og oplysninger fra de kinesiske eksporterende producenter. Data fra Eurostat var ikke egnet til dette formål, fordi den pågældende vare importeres under flere KN-koder sammen med mange andre produkter. Da der ikke fremstilles Ace K i nogen tredjelande, var al importen til Unionen fra Kina.

               (36)

               EU-forbruget udviklede sig således:

                  Tabel 1

                  EU-forbruget (i ton)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Samlet forbrug i EU — Indeks

                           100

                           104

                           110

                           104

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen, de samarbejdsvillige kinesiske producenter og kinesiske eksportstatistikker

               (37)

               Forbruget af Ace K i EU steg med ca. 4 % i den betragtede periode, angiveligt som følge af en fremgang i efterspørgslen efter sukkerfrie produkter i Unionen. I det sidste år af den betragtede periode var der et fald i forbruget på grund af øget konkurrence, hvilket skyldtes markedsføringen af andre (nye) sødestoffer. Imidlertid lader dette fald til at være af midlertidig karakter, og der er ingen klar dokumentation for, at efterspørgslen efter Ace K vil falde yderligere i de kommende år.

         4.4.   Import fra Kina

   4.4.1.   Mængde og markedsandel for importen fra Kina

               (38)

               Kommissionen fastsatte importmængden fra Kina på grundlag af de kinesiske eksportstatistikker, som blev krydstjekket med data fra de tre eksporterende producenter fra Kina, der tilsammen tegner sig for den samlede eksport af den pågældende vare i undersøgelsesperioden.

               (39)

               Importen til Unionen og Kinas markedsandel udviklede sig som følger:

                  Tabel 2

                  Importmængde (i ton) og markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Import fra Kina

                           1 612

                           1 816

                           2 051

                           1 831

                           Markedsandel for importen fra Kina— Indeks

                           100

                           108

                           115

                           110

                              Kilde: Oplysninger fra samarbejdsvillige kinesiske producenter og kinesiske eksportstatistikker

               (40)

               Mængden af import fra Kina voksede med 14 % i den betragtede periode. I samme periode steg markedsandelen for importen fra Kina desuden med 10 % og nåede i undersøgelsesperioden op på 65 %-80 %.

         4.4.2.   Priser på importen fra Kina og prisunderbud

               (41)

               Kommissionen har beregnet importpriserne på grundlag af data fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter. Den vejede gennemsnitlige cif-pris i euro pr. kg for import til Unionen fra Kina udviklede sig således:

                  Tabel 3

                  Cif-priserne på import fra Kina (EUR/kg)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Vejede gennemsnitlige importpriser

                           5,71

                           5,11

                           4,30

                           3,99

                           Indeks

                           100

                           90

                           75

                           70

                              Kilde: Oplysninger fra samarbejdsvillige kinesiske producenter og kinesiske eksportstatistikker

               (42)

               De gennemsnitlige priser på importen fra Kina faldt konstant i den betragtede periode, og den samlede reduktion var i denne periode på 30 %.

               (43)

               Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne:

                           a)

                           den eneste EU-producents vejede gennemsnitlige salgspriser, justeret til ab fabrik, for de varetyper, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet og

                           b)

                           de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (dvs. inklusive omkostninger, forsikringer og fragt) med passende justeringer for told (6,5 %) og omkostninger efter importen.

               (44)

               EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige pris blev af de samme grunde, som er nævnt i betragtning 27 ovenfor, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for import fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter for transaktioner i samme handelsled, efter fradrag af nedslag og rabatter og efter justering af EU-erhvervsgrenens pris for kvalitetsforskelle og markedets opfattelse af denne forskel samt for udgifter til forskning, udvikling og markedsføring. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producentens omsætning i undersøgelsesperioden. Kommissionens beregning viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 18 % og 45 % på EU-markedet for import fra Kina.

         4.5.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

   4.5.1.   Generelle bemærkninger

               (45)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. Ved fastlæggelsen af skaden sondrede Kommissionen ikke mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer, fordi den eneste EU-producent udgjorde hele EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Kommissionen evaluerede de økonomiske indikatorer ud fra oplysningerne om denne eneste EU-producent. Dataene blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.

               (46)

               De økonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af dumpingmargenen og genrejsning efter tidligere dumping, gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital. De analyseres således:

         4.5.2.   Skadesindikatorer

   4.5.2.1.   Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

               (47)

               Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 4

                  Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Produktionsmængde — Indeks

                           100

                           81

                           70

                           69

                           Produktionskapacitet — Indeks

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Kapacitetsudnyttelse — Indeks

                           100

                           81

                           70

                           69

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (48)

               EU-erhvervsgrenens produktion faldt konstant, og den samlede reduktion var på 31 %. Faktisk lukkede EU-producenten i den betragtede periode i stigende omfang produktionsanlægget ned for at nedbringe omkostningerne. I undersøgelsesperioden var fabrikken af denne grund i alt lukket ned i fire måneder.

               (49)

               EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev uændret i den betragtede periode, da mange omkostninger er faste, uanset kapaciteten. Derfor faldt kapacitetsudnyttelsen i takt med produktionen.

         4.5.2.2.   Salgsmængde og markedsandel

               (50)

               EU-erhvervsgrenens salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og dens markedsandel udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode:

                  Tabel 5

                  Salgsmængde og markedsandel

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Salgsmængde på EU-markedet — Indeks

                           100

                           89

                           82

                           87

                           Markedsandel — Indeks

                           100

                           86

                           74

                           84

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (51)

               I den betragtede periode faldt EU-producentens salg samlet med 13 %, selv om forbruget steg i denne periode. Denne negative tendens omfatter en periode med en lille fremgang i salget fra 2013 til undersøgelsesperioden, som kun kunne opnås på grund af aftaler med salgspriser, der yderligere underminerede EU-erhvervsgrenens levedygtighed.

               (52)

               EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt også, nemlig med 16 %, i løbet af den betragtede periode, både fordi nogle kunder skiftede leverandør, og fordi nogle kunder med to leverandører øgede deres andel af køb fra Kina.

         4.5.2.3.   Vækst

               (53)

               Det er klart, at EU-erhvervsgrenens vækst var negativ i betragtning af ovennævnte fald i markedsandel og det stigende forbrug, der er omtalt i betragtning 37.

         4.5.2.4.   Beskæftigelse

               (54)

               Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 6

                  Beskæftigelse og produktivitet

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Antal ansatte — Indeks

                           100

                           103

                           82

                           82

                           Produktion i ton pr. ansat — Indeks

                           100

                           87

                           100

                           106

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (55)

               Fra 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden reducerede EU-erhvervsgrenen sit personale med næsten en femtedel som følge af faldet i produktionen og de midlertidige nedlukninger. Produktiviteten steg svagt med 6 % i den samme periode på grund af nedgangen i antallet af ansatte.

         4.5.2.5.   Arbejdskraftomkostninger

               (56)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 7

                  Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat — Indeks

                           100

                           103

                           111

                           115

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (57)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg med 15 % i den betragtede periode, fordi der skulle betales fratrædelsesgodtgørelser som følge af personalereduktionen (jf. betragtning 54). Desuden skete der angiveligt en stigning i lønsatserne inden for den kemiske sektor.

         4.5.2.6.   Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

               (58)

               Alle dumpingmargenerne var betydelige (jf. betragtning 29 ovenfor). Virkningen af de faktiske dumpingmargeners størrelse på EU-erhvervsgrenen var væsentlig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra Kina.

               (59)

               Dette var den første antidumpingundersøgelse vedrørende den pågældende vare. Der fandtes derfor ikke data, der kunne bruges til at vurdere virkningen af eventuel tidligere dumping.

         4.5.2.7.   Priser og faktorer, som påvirker priserne

               (60)

               De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos EU-producenten ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig således:

                  Tabel 8

                  Salgspriser i Unionen

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Gennemsnitlig salgspris i Unionen — Indeks

                           100

                           94

                           94

                           88

                           Produktionsomkostninger pr. enhed — Indeks

                           100

                           106

                           117

                           119

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (61)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris for den samme vare faldt med 12 % i den betragtede periode, delvis som følge af en stærkt negativ tendens i de gennemsnitlige priser på import fra Kina (jf. betragtning 42).

               (62)

               EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 19 %. Dette skyldtes hovedsagelig de faste omkostningers større indvirkning på den faldende produktions- og salgsmængde og en stigning i råvarepriserne.

         4.5.2.8.   Lagerbeholdninger

               (63)

               EU-erhvervsgrenens lagerbeholdning udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 9

                  Lagerbeholdning

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Slutlagre — Indeks

                           100

                           98

                           89

                           94

                           Slutlagre i procent af produktionen — Indeks

                           100

                           121

                           126

                           135

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (64)

               Selv om slutlagrene blev nedbragt i den betragtede periode som følge af midlertidige nedlukninger af produktionsanlægget for at reducere omkostningerne (jf. betragtning 48), voksede slutlagrene i procent af produktionen.

         4.5.2.9.   Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital

               (65)

               EU-producentens rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 10

                  Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder — Indeks

                           100

                           74

                           48

                           26

                           Likviditet — indekstal

                           100

                           85

                           75

                           78

                           Investeringer — Indeks

                           100

                           51

                           48

                           34

                           Investeringsafkast — Indeks

                           100

                           68

                           44

                           25

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (66)

               Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Ved beregning af rentabiliteten fratrak Kommissionen de indberettede omkostninger alle de forsknings- og udviklingsomkostninger og markedsføringsudgifter, som den anså for at være af ekstraordinær karakter, som det også er nævnt i betragtning 27 ovenfor. Uden dette fradrag ville EU-erhvervsgrenens forretning have været tabsgivende i undersøgelsesperioden. Ligesom rentabiliteten faldt også nettolikviditeten, investeringerne og investeringsafkastet.

               (67)

               EU-erhvervsgrenen hævdede, at de fratrukne forsknings- og udviklingsomkostninger og markedsføringsudgifter var normale, løbende omkostninger, der var knyttet til den pågældende vare. I forbindelse med undersøgelsen blev det dog konkluderet, at disse omkostninger vedrørte en ny vare, om end det var en vare, der faldt ind under varedækningen i denne undersøgelse. Disse ekstraordinære og høje omkostninger ville ikke opstå i et normalt eller repræsentativt år for EU-erhvervsgrenen. Dertil kommer, at disse omkostninger angår forskning, udvikling og markedsføring vedrørende en vare, som ikke blev solgt i betydelige mængder på EU-markedet i den betragtede periode.

               (68)

               Selv når man ser bort fra de ovennævnte omkostninger, faldt EU-producentens rentabilitet markant og konsekvent i den betragtede periode. Kommissionen fandt, at rentabilitetsniveauet i undersøgelsesperioden og udviklingen i rentabiliteten var til skade på grund af det klare og betydelige fald, der er beskrevet ovenfor.

               (69)

               Det store fald i rentabiliteten skyldtes hovedsagelig støt stigende faste omkostninger pr. ton kombineret med dalende produktion og salg. Samtidig faldt gennemsnitspriserne entydigt, hvilket gjorde det umuligt for EU-erhvervsgrenen at opretholde fortjenesten, og dermed faldt rentabiliteten drastisk. Som vist i tabel 10 ovenfor fulgte de andre resultatindikatorer samme tendens som afkastet af omsætningen.

               (70)

               Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Udtrykt som indekstal udviklede tendensen for nettolikviditeten sig i negativ retning i den betragtede periode og faldt med 22 % som følge af nedgangen i rentabiliteten.

               (71)

               EU-erhvervsgrenens investeringer faldt endnu mere markant. Omfanget af investeringer i undersøgelsesperioden var kun ca. en tredjedel af omfanget i 2011. Hvad angår beregning af rentabiliteten, blev investeringer i det nye produkt ikke taget i betragtning.

               (72)

               Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Det faldt kraftigt og konsekvent fra 2011 og indtil undersøgelsesperioden, nemlig med ca. 75 %.

               (73)

               Da den eneste EU-producent er en del af en international koncern, gav den udtryk for, at dens evne til at rejse kapital hidtil ikke var blevet påvirket af ovennævnte udvikling. Den slog dog under sagsforløbet fast, at den nuværende situation var uholdbar.

         4.5.3.   Konklusion vedrørende skade

               (74)

               Der blev konstateret betydelige negative tendenser inden for følgende økonomiske indikatorer: Produktion, kapacitetsudnyttelse, markedsandel, beskæftigelse, salgsmængde og salgspriser på EU-markedet. Lagerbeholdningen (i procent af produktionen) voksede, selv om den faldt i absolutte tal. Virkningen af konstant faldende salgspriser kombineret med en generelt faldende salgsmængde har været markant, og det har medført et betydeligt fald i markedsandelen, rentabiliteten, afkastet af investeringerne og likviditeten.

               (75)

               EU-markedet er domineret af store aktører i fødevare- og drikkevaresektoren, og handlen med dem foregår via årlige aftaler, hvilket betyder, at EU-erhvervsgrenen i denne sektor er særligt følsom over for faldende salg og priser, selv om dette fald kun vedrører et lille antal kunder.

               (76)

               Derimod gik produktiviteten fremad. Imidlertid skyldtes denne udvikling reduktionen i antallet af medarbejdere på grund af nedgang i efterspørgslen og dermed i produktionen, hvilket havde medført, at nogle af de ansatte var blevet overflødige. Set i lyset af dette kan produktivitetsstigningen således ikke siges at være noget positivt.

               (77)

               EU-forbruget voksede også. Imidlertid var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at drage fordel af væksten på grund af det fald i både salgsmængde og salgspriser, som er nævnt ovenfor.

               (78)

               En interesseret part satte spørgsmålstegn ved, om der faktisk forekom skade. Denne part hævdede, at EU-erhvervsgrenens situation i undersøgelsesperioden var normal. Parten påstod, at EU-erhvervsgrenen havde mistet sin patentbeskyttelse og derefter sin dominerende markedsposition. EU-erhvervsgrenen burde derfor nu acceptere et lavere overskud og salg.

               (79)

               Dette argument er ubegrundet. Det primære produktionspatent udløb i 2005 (to mindre patenter udløb før og efter denne dato). Efter udløbet af produktionspatentet i 2005 og længe før den betragtede periode kom nye aktører ind på markedet, dvs. de kinesiske eksporterende producenter, og deres markedstilstedeværelse er gradvist steget siden da. I 2009, dvs. et godt stykke tid inden begyndelsen af den betragtede periode, var EU-erhvervsgrenens markedsandel faldet fra den hidtil dominerende stilling til under 50 %. I 2011 i begyndelsen af den betragtede periode havde markedsandelen for importerede varer fra Kina på EU-markedet i det store og hele allerede oversteget EU-erhvervsgrenens markedsandel. Derfor medførte udløbet af patentbeskyttelsen i 2005 rent faktisk et marked med mere end én aktør.

               (80)

               Dertil kommer, at den skadelige situation er blevet analyseret i den betragtede periode, fra 2011 til 2014, altså fra seks år efter udløbet af produktionspatentet og frem. Udviklingen i de fleste skadesindikatorer i den betragtede periode (fra 2011 til og med undersøgelsesperioden) var særdeles negativ for EU-erhvervsgrenen. Mere specifikt havde den tabt markedsandele og sænket sine salgspriser, den havde oplevet et kraftigt fald i rentabiliteten og de øvrige økonomiske indikatorer, der er omtalt ovenfor, dens produktivitet var gået ned, den havde været nødt til at foretage nedlukninger for at sænke omkostningerne, og den havde ikke fået nogen fordele af det øgede forbrug som forklaret i betragtning 74 ovenfor. En sådan økonomisk situation kan ikke forklares udelukkende ved, at nye aktører får muligheden for at komme ind på markedet som følge af udløbet af patentbeskyttelsen. Under alle omstændigheder kan denne situation ikke anses for at være normal i betydningen bæredygtig og økonomisk sund. For det første udløb produktionspatentet længe inden den betragtede periode, og EU-erhvervsgrenen havde derfor tilstrækkelig tid til at reagere på den manglende beskyttelse. Dertil kommer, at selv om udløbet af patentbeskyttelsen ganske vist kan have medført en vis nedgang i virksomhedens resultater, er niveauet for skadesindikatorerne i selve undersøgelsesperioden meget lavt for en bæredygtig og sund erhvervsgren. Endelig må det bemærkes, at det trods den manglende patentbeskyttelse lykkedes EU-erhvervsgrenen at opretholde en sund økonomisk og finansiel situation indtil 2011.

               (81)

               På dette grundlag må påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke lider skade, forkastes. Dog skal udløbet af patentbeskyttelsen ses som en yderligere faktor, der har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.

               (82)

               På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen på nuværende tidspunkt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

         5.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

               (83)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede sig, at eventuel skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra det pågældende land ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: a) EU-erhvervsgrenens resultater på eksportmarkederne, b) tabet af patentbeskyttelse og c) EU-erhvervsgrenens forretningsstrategi.

         5.1.   Dumpingimportens virkninger

               (84)

               EU-erhvervsgrenens forværrede situation i den betragtede periode faldt sammen med stigningen i import til dumpingpriser med oprindelse i Kina. I den betragtede periode steg importen med 14 %, og priserne faldt med 30 %. Dette resulterede i en 10 % stigning i de kinesiske importørers markedsandel. Samtidig mistede EU-erhvervsgrenen markedsandele, salgspriserne blev presset nedad, og salget udviklede sig også negativt.

               (85)

               Især de store underbudsmargener på mellem 18 % og 45 % indikerer yderligere, at dumpingimporten fra det pågældende land udøvede et betydeligt pres på EU-erhvervsgrenens priser.

               (86)

               Faldet i salgsmængden reducerede EU-erhvervsgrenens evne til at dække de faste omkostninger. Lavprisimporten fra det pågældende land gjorde det umuligt for EU-erhvervsgrenen at opretholde fortjenesten, og dermed faldt rentabiliteten drastisk (jf. tabel 10).

               (87)

               EU-erhvervsgrenen og andre interesserede parter hævdede, at de to største kinesiske eksporterende producenter var involveret i en »priskrig« i den betragtede periode, og at der var et forsøg på overtagelse. Faktisk anmodede én af disse samarbejdsvillige eksporterende producenter, Suzhou Hope Technology Co., Ltd, om konkursbeskyttelse efter kinesisk ret i begyndelsen af 2015 lige efter undersøgelsesperioden. Den konsekvente og vedvarende nedadgående udvikling i de to største kinesiske eksportørers priser førte i realiteten til uholdbart lave salgspriser. Disse priser underbød markant EU-erhvervsgrenens priser og bidrog også til at forværre dens situation; dvs. produktionen, kapacitetsudnyttelsen, markedsandelen, beskæftigelsen, salgsmængden og salgspriserne på EU-markedet.

               (88)

               På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at EU-erhvervsgrenens forværrede tilstand var sammenfaldende med den markant forøgede import til faldende priser og dumpingpriser, og at denne import var en afgørende årsag til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. De eksporterende producenters salgspriser faldt med 30 % i undersøgelsesperioden. Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode var producenterne fra det pågældende land i stand til at øge deres markedsandel. I betragtning af det klare tidsmæssige sammenfald mellem dumpingimporten til konstant faldende priser på den ene side og EU-erhvervsgrenens pristryk og tab af salg på den anden, konkluderes det, at dumpingimporten var årsag til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.

         5.2.   Virkningen af andre faktorer

   5.2.1.   EU-erhvervsgrenens eksportresultater

               (89)

               EU-erhvervsgrenens eksportmængde og gennemsnitlige eksportpriser udviklede sig i den betragtede periode som følger:

                  Tabel 11

                  EU-erhvervsgrenens eksportresultater

                           2011

                           2012

                           2013

                           Undersøgelsesperioden

                           Eksportmængde
                           Indeks

                           100

                           87

                           75

                           72

                           Gennemsnitspris
                           Indeks

                           100

                           112

                           108

                           98

                              Kilde: Oplysninger fra EU-erhvervsgrenen

               (90)

               EU-erhvervsgrenens eksportresultater har mængdemæssigt svaret til dens salg på EU-markedet, selv om priserne har været højere udtrykt i euro. Denne forskel i prisudvikling kan delvist tilskrives udviklingen i vekselkursen mellem euro og den amerikanske dollar. Kommissionen konkluderer derfor, at selv om eksportresultaterne også har været negative, kan det ikke forklare den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen på EU-markedet.

         5.2.2.   Tab af patentbeskyttelse

               (91)

               Nogle interesserede parter hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, kunne forklares ved den eneste EU-producents tab af patentbeskyttelsen af Ace K-forretningen. Dette argument er ubegrundet. Som forklaret i betragtning 79 ovenfor kom der nye aktører, dvs. de kinesiske eksporterende producenter, ind på markedet, navnlig efter udløbet af produktionspatentet i 2005, og deres markedstilstedeværelse er gradvist steget siden da. I 2009, dvs. et godt stykke tid inden begyndelsen af den betragtede periode, var EU-erhvervsgrenens markedsandel faldet fra den hidtil dominerende stilling, som skyldtes patentbeskyttelsen, til under 50 %. I 2011 i begyndelsen af den betragtede periode havde markedsandelen for importerede varer fra Kina på EU-markedet i det store og hele oversteget EU-erhvervsgrenens markedsandel. Derfor medførte udløbet af patentbeskyttelsen rent faktisk et marked med mere end én aktør.

               (92)

               Undersøgelsen slog imidlertid fast, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. Med udgangspunkt i konstateringen af skade, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen indtil 2011 opretholdt en sund økonomisk og finansiel situation, som derefter forværredes; dvs. seks år efter udløbet af produktionspatentet eller efter en tilstrækkelig lang frist til at reagere på udløbet. Det er derfor ubegrundet at hævde, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes, fordi der var flere aktører på markedet. EU-erhvervsgrenens situation blev derimod forværret på grund af disse nye aktørers prisstrategi, der førte til den øgede import til uholdbart lave priser og med et betydeligt prisunderbud.

               (93)

               På denne baggrund konkluderer Kommissionen for nuværende, at tabet af patentbeskyttelsen ikke bidrog til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

         5.2.3.   Forretningsstrategi

   5.2.3.1.   EU-erhvervsgrenens prisfastsættelse

               (94)

               En interesseret part påstod, at den skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dens beslutning om at opretholde sin position på EU-markedet som producent af højkvalitetsvarer. Imidlertid var konklusionen på undersøgelsen den modsatte, nemlig at denne strategi havde sikret dens overlevelse. Hvis EU-erhvervsgrenen havde forsøgt at konkurrere på prisen alene, ville det have ført til lukning af dens Ace K-forretning, fordi dumpingimportpriserne var faldet til et uholdbart niveau. At importpriserne var uholdbart lave, bekræftes yderligere af den omstændighed, at den andenstørste eksporterende producent, for hvilken Ace K udgør størstedelen af den samlede omsætning, anmodede om konkursbeskyttelse i henhold til kinesisk ret i begyndelsen af 2015.

         5.2.3.2.   Betydelige forsknings- og udviklingsomkostninger og markedsføringsudgifter for EU-erhvervsgrenen

               (95)

               Det blev fremført af en interesseret part, at den skade, EU-erhvervsgrenen led, skyldtes udgifter til en ny vare i den betragtede periode. Det bør bemærkes, at disse udgifter angik forskning, udvikling og markedsføring vedrørende en ny vare, der indeholder Ace K. Imidlertid blev udgifterne til dette nye produkt, som forklaret i betragtning 66, ikke medtaget i skadesanalysen, og derfor kunne konklusionen om væsentlig skade ikke påvirkes af dem.

               (96)

               Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenens vedtagne forretningsstrategi ikke bidrog til den væsentlige skade, den led.

         5.3.   Konklusion om årsagssammenhæng

               (97)

               Som beskrevet ovenfor er skaden i denne undersøgelse klar og omfattende for de fleste af de nævnte indikatorer. Skaden er klar, både hvad angår volumen (især markedsandel, produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde på EU-markedet og beskæftigelse), pris (gennemsnitlige salgspriser) og resultatindikatorer (rentabilitet, investeringsafkast, investeringer og likviditet). Det er tydeligt, at stigningen i mængden af og markedsandelen for lavprisdumpingimport falder tidsmæssigt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Mængdeaspektet er det mest udtalte, idet der er en klar sammenhæng mellem den kraftige nedgang i salgs- og produktionsmængderne og den efterfølgende forringelse af de finansielle indikatorer.

               (98)

               Kommissionen skelnede behørigt mellem virkningen af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og den skadevoldende virkning af dumpingimporten. Kommissionen har ikke fundet andre faktorer, som kunne have bidraget til skaden.

               (99)

               Kommissionen konkluderede derfor, at dumpingimporten har forvoldt den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og at der ikke var andre faktorer, der kunne ophæve årsagssammenhængen.

         6.   UNIONENS INTERESSER

               (100)

               I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde til trods for konstateringen af skadevoldende dumping. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

         6.1.   EU-erhvervsgrenens interesser

               (101)

               Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Næsten alle skadesindikatorer viste negative tendenser i den betragtede periode, navnlig produktionsmængde, salgsmængde, salgspriser, beskæftigelse, markedsandel og rentabilitet. Der blev også konstateret en nedadgående tendens, hvad angår andre indikatorer for de finansielle resultater, f.eks. likviditet og investeringsafkast.

               (102)

               Det forventes, importpriserne efter indførelsen af foranstaltninger vil stige, og at EU-erhvervsgrenen vil blive delvist fri for det kraftige prispres, som dumpingimporten udøver i øjeblikket. Uden foranstaltninger er der stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenens situation forværres yderligere. Det vil formodentlig betyde yderligere tab af salgsmængde og markedsandele, fordi prispresset fra dumpingimporten så vil fortsætte, og EU-erhvervsgrenen vil være tvunget til at sænke priserne endnu mere. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er der samtidig ingen grund til at formode, at prispresset vil forsvinde og ikke følge de tendenser, der blev observeret i den betragtede periode. Det kan ikke udelukkes, at EU-erhvervsgrenen uden foranstaltninger vil blive tvunget til helt at indstille produktionen af Ace K på mellemlang sigt med deraf følgende tab af arbejdspladser i Unionen. Dette vil også gøre EU-markedet afhængigt af import fra Kina.

               (103)

               Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold.

         6.2.   Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser

               (104)

               Ud af de 25 importører, der blev kontaktet, var der kun tre importører, som indsendte spørgeskemabesvarelser. Deres køb repræsenterer ca. 13 % af den samlede import af Ace K fra Kina. Virksomhederne blev underkastet kontrol på stedet.

               (105)

               Importen af Ace K fra Kina udgjorde mindre end 10 % af disse importørers samlede omsætning i undersøgelsesperioden (i to af tilfældene var det endog mindre end 1 %).

               (106)

               Alle de tre samarbejdsvillige importører hævdede, at indførelsen af told ville have en negativ indvirkning på deres aktiviteter, da det uundgåeligt ville føre til højere priser. En importør fremhævede betydningen for kunderne af at have to leverandører.

               (107)

               En anden importør hævdede, at det ikke er let at erstatte Ace K i allerede markedsførte produkter, der indeholder stoffet. Nye produkter ville blive udviklet med alternative sødestoffer snarere end med den pågældende vare.

               (108)

               Kommissionen fastslog, at importørerne kunne blive påvirket negativt af foranstaltningerne, men kun i meget begrænset omfang. Ace K udgør kun en lille del af importørernes forretning, idet de har en ret stor produktportefølje. Dertil kommer, at indførelsen af foranstaltninger blot vil genoprette den fair konkurrence på EU-markedet, og det er derfor Kommissionens opfattelse, at antidumpingforanstaltninger ikke vil afholde importørerne fra at sælge den pågældende vare i Unionen.

               (109)

               Endelig bør det nævnes, at både importører og brugere har understreget behovet for to forsyningskilder, og Kommissionen regner det for sandsynligt, at foranstaltningerne vil øge muligheden for at benytte to leverandører snarere end forhindre det. Dette skyldes, at uden foranstaltninger vil EU-erhvervsgrenen sandsynligvis blive trængt ud af markedet.

               (110)

               Ud fra de tilgængelige oplysninger er det derfor klart, at indførelse af foranstaltninger vil have en meget begrænset effekt for importørerne, om nogen overhovedet, og at denne effekt helt sikkert vil blive opvejet af de fordele, som foranstaltningerne kan få for EU-erhvervsgrenen.

         6.3.   Brugernes interesser

               (111)

               Kommissionen kontaktede ca. 80 brugere af Ace K ved indledningen af undersøgelsen. Kun én bruger indsendte en spørgeskemabesvarelse. De vigtigste brugere tilhører det segment, der fremstiller sukkerfrie fødevarer og drikkevarer samt produkter med reduceret sukkerindhold. Det øvrige Ace K, der sælges på EU-markedet, benyttes i medicinalindustrien til at gøre lægemidler mere velsmagende.

               (112)

               Selv om Ace K anvendes i de fleste af de produkter, som den samarbejdsvillige bruger fremstiller, udgør denne virksomheds køb af stoffet en meget lille del af de samlede produktions- og salgsomkostninger.

               (113)

               Den samarbejdsvillige bruger hævdede, at Ace K er en vigtig komponent i en stor del af virksomhedens færdigvarer, og at stoffet er meget vanskeligt at erstatte uden negativ indvirkning på produktkvaliteten og konkurrenceevnen.

               (114)

               Tre andre brugere, der repræsenterer både store multinationale fødevare- og drikkevareproducenter og mindre, specialiserede medicinalvirksomheder, har ikke udfyldt spørgeskemaet, men har fremsat kommentarer i skriftlige svar. De mente, at hvis der faktisk er tale om dumping, bør det sikres, at EU-erhvervsgrenen kan fortsætte som en levedygtig konkurrent og en pålidelig leverandør af højkvalitetsvarer.

               (115)

               Undersøgelsen viste, at hvad angår omkostninger, er betydningen af Ace K i færdigvarer minimal. Imidlertid er anvendelsen af Ace K, som anført af den samarbejdsvillige bruger, afgørende for produkter, der allerede er på markedet. Det vil ganske vist være muligt at udvikle nye produkter med alternative sødestoffer, men at ændre formuleringen af eksisterende produkter vil være risikabelt og kostbart. Af denne grund er det meget vigtigt for brugerne at have adgang til alternative forsyningskilder.

               (116)

               Denne argumentation blev også fremført af de tre brugere, der indsendte bemærkninger. De understregede, at de ikke ønsker være helt afhængige af kinesisk Ace K med risiko for monopolistiske priser, hvis sektoren bliver koncentreret i Kina.

               (117)

               Som nævnt i betragtning 108 ovenfor er formålet med de foreslåede antidumpingforanstaltninger at genindføre lige konkurrencevilkår, som vil gøre det muligt for både EU-producenter og de kinesiske producenter at forblive på markedet som levedygtige konkurrenter. Brugernes behov for to leverandører vil derfor blive bedre imødekommet, hvis der indføres foranstaltninger, end hvis der ikke gør.

         6.4.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

               (118)

               Indførelse af antidumpingforanstaltninger kan forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at blive på markedet og derefter forbedre sin situation. Der er en stor risiko for, at hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil EU-erhvervsgrenen være nødt til at overveje at nedlægge sine Ace K-aktiviteter på mellemlang sigt med et uundgåeligt tab af arbejdspladser til følge. Dette vil føre til en monopolsituation for de kinesiske eksporterende producenter, hvis antal sandsynligvis også vil falde. Mens dette måske ikke vil have så store konsekvenser for importørerne, vil det være til skade for brugerne af Ace K, hvoraf nogle har understreget betydningen af at bibeholde en forsyningskilde i Unionen.

               (119)

               På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af Ace K med oprindelse i Kina i denne fase af undersøgelsen.

         7.   MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

               (120)

               På baggrund af Kommissionens konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af dumpingimport.

         7.1.   Skadestærskel (skadesmargen)

               (121)

               For at fastlægge omfanget af foranstaltningerne fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen. Omfanget af foranstaltningerne bør være tilstrækkeligt til at genoprette en situation med fair konkurrence mellem EU-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter i Kina.

               (122)

               Skaden vil være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kan dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kan forventes af en virksomhed af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden dumpingimport.

               (123)

               Med henblik herpå blev EU-erhvervsgrenens pris, der er fastsat i forbindelse med beregningen af prisunderbud i betragtning 43 og 44, anset for at være en ikke-skadevoldende pris og benyttet i beregningerne af skadesmargenerne. De særlige omstændigheder i denne sag viste, at eftersom fradrag af ekstraordinære engangsudgifter til forskning, udvikling og markedsføring førte til en faktisk fortjeneste på salget af den samme vare i undersøgelsesperioden, bør skadestærsklen være lig med en sådan faktisk pris.

               (124)

               Kommissionen fastsatte derfor skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige cif-importpris hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, fastlagt ved beregningen af prisunderbud, og et justeret vejet gennemsnit af prisen ab fabrik for samme vare, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden, ligeledes fastlagt ved beregningen af prisunderbud. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.

         7.2.   Midlertidige foranstaltninger

               (125)

               Der bør indføres midlertidig antidumpingtold på importen af acesulfamkalium med oprindelse i Kina og acesulfamkalium med oprindelse i Kina, som indgår i visse præparater og/eller blandinger i overensstemmelse med reglen om den lavest mulige told i grundforordningens artikel 7, stk. 2. Kommissionen sammenlignede skadesmargenen og dumpingmargenen. Tolden bør fastsættes på niveauet for dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest.

               (126)

               På grundlag af ovenstående bør de midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:

                           Virksomhed

                           Dumpingmargen

                           Skadesmargen

                           Midlertidig antidumpingtold

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

                           97,8 %

                           87,7 %

                           87,7 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           89,1 %

                           76,6 %

                           76,6 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           37,4 %

                           23,1 %

                           23,1 %

                           Alle andre virksomheder

                           97,8 %

                           87,7 %

                           87,7 %

               (127)

               Da antidumpingtolden imidlertid også bør finde anvendelse for alle præparater og/eller blandinger, som indeholder Ace K, er det mere hensigtsmæssigt for EU-toldmyndighedernes indførelse af tolden at udtrykke tolden som et fast beløb i euro pr. kg netto og anvende den på det rene, importerede Ace K eller andelen af Ace K i tilberedte og/eller blandede varer.

               (128)

               De antidumpingtoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i undersøgelsen. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Toldsatsen finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de nævnte juridiske enheder. Importen af den pågældende vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Den bør ikke være underlagt nogen af de individuelle antidumpingtoldsatser.

               (129)

               En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle antidumpingtoldsatser anvendes, hvis den efterfølgende ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (3). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, der gør det muligt at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, der gælder for virksomheden. Hvis ændringen af virksomhedens navn ikke påvirker dens ret til at benytte den toldsats, der gælder for den, offentliggøres der en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.

               (130)

               For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i bilag I. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

               (131)

               For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden vil den for »alle andre virksomheder« finde anvendelse på både de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse og de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

         8.   AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

               (132)

               I overensstemmelse med god administrativ praksis kan de interesserede parter fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

               (133)

               Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold for acesulfamkalium (kaliumsalt af 6-methyl-1,2,3-oxathiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS RN 55589-62-3), med oprindelse i Folkerepublikken Kina og acesulfamkalium med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som indgår i visse præparater og/eller blandinger, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taric-kode 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 og ex 3824 90 96.
   2.   Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:

               Virksomhed

               Midlertidig toldsats i EUR pr. kg netto

               Taric-tillægskode

               Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

               3,19

               C046

               Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

               3,15

               C047

               Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

               1,23

               C048

               Alle andre virksomheder

               3,19

               C999

               Alle virksomheder, der angiver præparater og/eller blandinger, som ikke indeholder acesulfamkalium med oprindelse i Kina

               0

               C045

         3.   Antidumpingtolden på acesulfamkalium indeholdt i præparater og/eller blandinger fastsættes ud fra andelen af det samlede vægtindhold af acesulfamkalium i præparatet eller blandingen.
   4.   Anvendelsen af de individuelle toldsatser, som er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, som overholder kravene i bilag I. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
   5.   Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
   6.   De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
   Artikel 2
   Ved fremlæggelse for en medlemsstats toldmyndigheder af en toldangivelse med henblik på overgang til fri omsætning skal importøren, i de tilfælde hvor acesulfamkaliummet stammer fra et andet land end oprindelseslandet for de præparater og/eller blandinger, som indeholder stoffet, indsende en oprindelseserklæring udstedt af den endelige producent af præparaterne og/eller blandingerne i overensstemmelse med kravene i bilag II.
   Artikel 3
   1.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

               a)

               anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

               b)

               sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen samt

               c)

               anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

         2.   Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de i artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 omhandlede parter fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.
   Artikel 4
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 19. maj 2015.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

      (2)  EUT C 297 af 4.9.2014, s. 2.

      (3)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles, Belgien.

      BILAG I
      Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 4, skal omfatte følgende:

                  1)

                  Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

                  2)

                  Følgende erklæring: »Undertegnede bekræfter, at det acesulfamkalium (Ace K), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (selskabets navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

                  3)

                  Dato og underskrift for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen.

      BILAG II

         Oprindelsesangivelse

      Sælger: [indsæt fulde navn og adresse på sælgeren af præparaterne og/eller blandingerne indeholdende acesulfamkalium]
      Handelsfakturaens nummer og dato:

                  Emballagenummer

                  Varebeskrivelse af præparatet og/eller blandingen indeholdende acesulfamkalium

                  Mængden af acesulfamkalium i produktet (kg)

                  Acesulfamkaliummets oprindelsesland

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

            Producent: [indsæt fulde navn og adresse på den endelige producent af præparaterne og/eller blandingerne indeholdende acesulfamkalium, hvis producenten ikke er identisk med sælgeren]
      Producenten af disse varer erklærer:

                  —

                  at den angivne oprindelse i kolonne 4 for de varer, der er anført i kolonne 2 i denne oprindelsesangivelse, er oplyst af producenten i henhold til bestemmelserne i artikel 23 og 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 (1), og

                  —

                  at producenten er parat til at samarbejde fuldt ud med Kommissionen og med toldmyndighederne i den importerende medlemsstat, når disse kontrollerer rigtigheden af denne erklæring.

                  Dato

                  (Underskrift)

                  (Stempel påført af den underskrivende producentvirksomhed)

                  (Den bemyndigede underskrivers navn og stilling)

         (1)  Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 af 12. oktober 1992 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 302 af 19.10.1992, s. 1).


title: Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2016/1893 af 27. oktober 2016 om gennemførelse af forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

text:
               28.10.2016

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 293/25

         RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1893
   af 27. oktober 2016
   om gennemførelse af forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien
   RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 af 18. januar 2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien og om ophævelse af forordning (EU) nr. 442/2011 (1), særlig artikel 32, stk. 1,
   under henvisning til forslag fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, og
   ud fra følgende betragtninger:

               (1)

               Den 18. januar 2012 vedtog Rådet forordning (EU) nr. 36/2012.

               (2)

               I betragtning af den alvorlige situation i Syrien bør ti personer tilføjes på listen over fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i bilag II til forordning (EU) nr. 36/2012.

               (3)

               Bilag II til forordning (EU) nr. 36/2012 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Bilag II til forordning (EU) nr. 36/2012 ændres som anført i bilaget til nærværende forordning.
   Artikel 2
   Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2016.

            På Rådets vegne

         M. LAJČÁK

            Formand

      (1)  EUT L 16 af 19.1.2012, s. 1.

      BILAG
      Følgende personer tilføjes på listen over fysiske og juridiske personer, enheder eller organer i bilag II til forordning (EU) nr. 36/2012.

         Liste over fysiske og juridiske personer, enheder og organer omhandlet i artikel 14, artikel 15, stk. 1, litra a) og artikel 15, stk. 1a

                  A.

                  Personer

                     Navn

                     Identificerende oplysninger

                     Begrundelse

                     Opført på listen den

                     »207.

                     Adib Salameh
                     (alias Adib Salamah; Adib Salama; Adib Salame; Mohammed Adib Salameh; Adib Nimr Salameh)
                     ()

                     Stilling: Generalmajor, vicedirektør for luftvåbnets efterretningsdirektorat i Damaskus

                     Medlem af de syriske sikkerheds- og efterretningstjenester, som gjorde tjeneste efter maj 2011; vicedirektør for luftvåbnets efterretningsdirektorat i Damaskus; tidligere leder af luftvåbnets efterretningstjeneste i Aleppo.
                     Medlem af de syriske væbnede styrker med rang af »oberst« eller en tilsvarende eller højere rang, som gjorde tjeneste efter maj 2011. Har rang af generalmajor.
                     Ansvarlig for den voldelige undertrykkelse af civilbefolkningen i Syrien gennem planlægningen af og deltagelsen i militære overfald i Aleppo og ansvarlig myndighed i forbindelse med anholdelsen og tilbageholdelsen af civile.

                     28.10.2016

                     208.

                     Adnan Aboud Hilweh
                     (alias Adnan Aboud Helweh; Adnan Aboud)
                     ()

                     Stilling: Brigadegeneral

                     Har rang af brigadegeneral for 155. brigade og 157. brigade i den syriske hær og gjorde tjeneste efter maj 2011.
                     Som brigadegeneral for 155. og 157. brigade er han ansvarlig for den voldelige undertrykkelse af civilbefolkningen i Syrien, herunder gennem sit ansvar for indsættelsen og anvendelsen af missiler og kemiske våben i civile områder i 2013 og involveringen i storstilede tilbageholdelser.

                     28.10.2016

                     209.

                     Jawdat Salbi Mawas
                     (alias Jawdat Salibi Mawwas; Jawdat Salibi Mawwaz)
                     ()

                     Stilling: Generalmajor

                     Har rang af generalmajor og er en højtstående officer i de syriske væbnede styrkers direktorat for artilleri og missiler og gjorde tjeneste efter maj 2011.
                     Som højtstående officer i Syriens direktorat for artilleri og missiler er han ansvarlig for den voldelige undertrykkelse af civilbefolkningen, herunder anvendelsen af missiler og kemiske våben af brigader under hans kommando i tæt befolkede civile områder i 2013 i Ghouta.

                     28.10.2016

                     210.

                     Tahir Hamid Khalil
                     (alias Tahir Hamid Khali; Khalil Tahir Hamid)
                     ()

                     Stilling: Generalmajor

                     Har rang af generalmajor og leder de syriske væbnede styrkers direktorat for artilleri og missiler og gjorde tjeneste efter maj 2011.
                     Som højtstående officer i Syriens direktorat for artilleri og missiler er han ansvarlig for den voldelige undertrykkelse af civilbefolkningen, herunder indsættelsen af missiler og kemiske våben af brigader under hans kommando i tæt befolkede civile områder i Ghouta i 2013.

                     28.10.2016

                     211.

                     Hilal Hilal
                     (alias Hilal al-Hilal)
                     ()

                     Født: 1966

                     Medlem af milits med tilknytning til regimet, den såkaldte »Kataeb al-Baath« (Baathpartiets milits). Støtter regimet gennem sin rolle i forbindelse med hvervning til og organisering af Baathpartiets milits.

                     28.10.2016

                     212.

                     Ammar Al-Sharif
                     (alias Amar Al-Sharif; Amar Al-Charif; Ammar Sharif; Ammar Charif; Ammar al Shareef; Ammar Sherif; Ammar Medhat Sherif)
                     ()

                     Fremtrædende syrisk forretningsmand, der driver virksomhed i Syrien, og er aktiv i banksektoren samt forsikrings, hotel- og restaurationsbranchen. Medstifter af Byblos Bank Syria, hovedaktionær i Unlimited Hospitality Ltd og bestyrelsesmedlem i Solidarity Alliance Insurance Company og Al-Aqueelah Takaful Insurance Company.

                     28.10.2016

                     213.

                     Bishr al-Sabban
                     (alias Mohammed Bishr Al-Sabban; Bishr Mazin Al-Sabban)
                     ()

                     Guvernør i Damaskus, som er udpeget af og tilknyttet Bashar al-Assad. Støtter regimet og er ansvarlig for den voldelige undertrykkelse af civilbefolkningen i Syrien, herunder ved at udøve diskriminerende praksis over for sunnimuslimske grupper i hovedstaden.

                     28.10.2016

                     214.

                     Ahmad Sheik Abdul-Qader
                     (alias Ahmad Sheikh Abdul Qadir; Ahmad al-Sheik Abdulquader)
                     ()

                     Guvernør i Quneitra, der er tilknyttet og udpeget af Bashar al-Assad. Tidligere guvernør i Latakia. Støtter og nyder godt af regimet, herunder i form af offentlig støtte til de syriske væbnede styrker og regimetro militser.

                     28.10.2016

                     215.

                     Ghassan Omar Khalaf
                     ()

                     Guvernør i Hama, som er udpeget af og tilknyttet Bashar al-Assad. Han støtter også og nyder godt af regimet. Ghassan Omar Khalaf er tæt knyttet til medlemmer af en milits med tilknytning til regimet i Hama, den såkaldte Hamabrigade.

                     28.10.2016

                     216.

                     Khayr al-Din al-Sayyed
                     (alias Khayr al-Din Abdul-Sattar al-Sayyed; Mohamed Khair al-Sayyed; Kheredden al-Sayyed; Khairuddin as-Sayyed; Khaireddin al-Sayyed; Kheir Eddin al-Sayyed; Kheir Eddib Asayed)
                     ()

                     Guvernør i Idlib og tilknyttet og udpeget af Bashar al-Assad. Nyder godt af og støtter regimet, blandt andet ved at yde støtte til de syriske væbnede styrker og regimetro militser. Tilknyttet regimets minister for Awqaf, Dr. Mohammad Abdul-Sattar al-Sayyed, der er hans bror.

                     28.10.2016«


title: Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/1932 af 23. oktober 2017 om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina

text:
               24.10.2017

               DA

               Den Europæiske Unions Tidende

               L 273/4

         KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2017/1932
   af 23. oktober 2017
   om ændring af Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina
   EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
   under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
   under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 3, og
   ud fra følgende betragtninger:
   1.   GÆLDENDE FORANSTALTNINGER

               (1)

               Ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 (2) (»den oprindelige forordning«) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«). Undersøgelsesperioden for den undersøgelse, som førte til vedtagelsen af nævnte forordning, omfattede tidsrummet fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (»den oprindelige undersøgelse«).

         2.   NÆRVÆRENDE UNDERSØGELSE

   2.1.   Sagsforløb

               (2)

               Efter en anmodning indgivet af Kyocera Fineceramics Group (»ansøgeren« eller »Kyocera«) offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3. Gruppen omfatter Dongguan Shilong Kyocera Co Ltd., en eksporterende producent i Kina. Undersøgelsen var begrænset til en undersøgelse af varedækningen med henblik på en præcisering af, hvorvidt visse varetyper (dvs. keramiske skæremaskiner, keramiske rivejern, keramiske sakse, keramiske skrabere, keramiske knivslibere og keramiske kaffemøller eller samlet »de pågældende varetyper«) falder ind under anvendelsesområdet for antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i det pågældende land.

               (3)

               Kommissionen underrettede officielt alle de parter, som samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, såvel som myndighederne i Kina, om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

               (4)

               Kommissionen fremsendte et spørgeskema til ansøgeren. Derudover blev de parter, der samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, anmodet om at fremsætte bemærkninger til eventuelle forskelle mellem den undersøgte vare, som defineret i betragtning 8, og de pågældende varetyper med hensyn til deres grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, deres produktionsproces, endelige anvendelsesformål og eventuelle andre aspekter.

               (5)

               Kyocera indsendte en spørgeskemabesvarelse og fremsatte bemærkninger til indholdet af denne undersøgelse. En italiensk distributør fremførte, at de pågældende varetyper udgør en meget lille del af virksomhedens sortiment. Atten virksomheder (to importører i Italien og 16 virksomheder i Kina) svarede, at de ikke handler med de pågældende varetyper. Klageren i den oprindelige undersøgelse gav sig til kende, men indsendte ingen bemærkninger.

               (6)

               Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en vurdering af, hvorvidt der er behov for at præcisere/ændre varedækningen for de eksisterende antidumpingforanstaltninger.

               (7)

               Alle interesserede parter blev orienteret om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, som lå til grund for disse konklusioner. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 20, stk. 5, blev parterne indrømmet en frist til at fremsætte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger. Bortset fra ansøgeren (som udtrykte tilfredshed med teksten) fremsatte ingen parter hverken mundtlige eller skriftelige bemærkninger.

         2.2.   Den undersøgte vare

               (8)

               Den undersøgte vare er den pågældende vare, som defineret i den oprindelige forordning, dvs. bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, med undtagelse af keramiske knive, keramiske møller til krydderier og peber og deres kværne af keramisk materiale, keramiske skrællere, keramiske knivslibere og pizzasten af cordiritkeramik af den art, der anvendes til fremstilling af pizza eller brød (»den undersøgte vare«), som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 og ex 6912 00 29 (Taric-kode 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 og 6912002910) og med oprindelse i Kina.

         2.3.   Resultater af undersøgelsen

   2.3.1.   Indledning og metode

               (9)

               Ifølge de relevante statistiske oplysninger, der indberettes i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, importeres der hvert år omkring 350 000 ton kinesisk bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale til EU-markedet.

               (10)

               Ifølge Kyocera adskiller de pågældende varetypers produktionsproces, endelige anvendelsesformål, udformning og fysiske egenskaber sig fra den undersøgte vares. Kyocera påstod derfor, at de pågældende varetyper bør udelukkes fra antidumpingforanstaltningerne, hvilket også blev bekræftet for keramiske knive og andre varetyper i den oprindelige undersøgelse.

               (11)

               I lyset af deres produktionsprocesser og/eller kataloger fremstillede de stikprøveudtagne samarbejdsvillige producenter i Unionen og i Kina samt referencelandsproducenten i Brasilien ikke de pågældende varetyper i den oprindelige undersøgelse. Denne konklusion blev også støttet af udtalelser fra 16 virksomheder (samarbejdsvillige eksporterende producenter af den pågældende vare i Kina i den oprindelige undersøgelse) og to importører i Italien, som er omhandlet i betragtning 5. Alle de data og oplysninger, der blev anvendt og fremlagt i forbindelse med den oprindelige forordning, indeholdt således ingen data vedrørende de pågældende varetyper.

               (12)

               Kommissionen undersøgte, om de pågældende varetyper adskilte sig fra andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der i øjeblikket er genstand for foranstaltninger, baseret på i) deres fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, ii) deres produktionsproces og iii) deres typiske anvendelsesformål og ombyttelighed.

         2.3.2.   Grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber

               (13)

               Bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som defineret i den oprindelige forordning fremstilles af »traditionelt keramisk materiale«, dvs. porcelæn, af almindeligt ler, stentøj, fajance eller fint ler eller andre materialer, der giver varerne en styrke på 1 000-1 200 kg/m2.

               (14)

               De pågældende varetyper omfatter en virksom del (til at skære, kværne eller slibe) og en ikke-virksom del (til at håndtere dem). Den virksomme del er fremstillet af keramisk materiale.

               (15)

               Avancerede keramiske genstande er udviklet med avanceret teknologi, således at de kan anvendes som industrimaterialer. De er varmebestandige, har slidreducerende egenskaber og isolerende materialer. Deres styrke er på 10 000 kg/m2 — 12 000 kg/m2.

               (16)

               De vigtigste råvarer til fremstilling af traditionelt keramisk materiale omfatter mineraler som f.eks. kaolin, feldspat og kvarts. Zirconiumoxid eller aluminiumoxid er den vigtigste råvare til fremstilling af avancerede keramiske genstande.

               (17)

               I kraft af deres specifikke udformning og fysiske egenskaber omfatter bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som defineret i den oprindelige forordning, hovedsagelig genstande, der anvendes som beholdere til fødevarer. I kraft af deres specifikke design og fysiske egenskaber (skarphed og hårdhed) er de pågældende varetyper beregnet til udskæring af fødevarer på forskellige måder, f.eks. ved kværning, eller til slibning af visse redskaber, når der er tale om keramiske sliberedskaber.

         2.3.3.   Produktionsprocessen

               (18)

               Det fremgik af den fornyede undersøgelse, at en produktionslinje, der anvendes til fremstilling af traditionelt keramisk materiale ikke er egnet til fremstilling af avancerede keramiske genstande. Produktionsprocessen for traditionel keramik kræver typisk, at der tilføres vand til råvarerne for at opnå ler eller barbotine, hvorefter udformning og senere brænding finder sted i en konventionel ovn ved en temperatur på 1 000 °C — 1 250 °C. De virksomme dele af de pågældende varetyper fremstilles derimod ved at lægge rent keramisk pulver i en form, der placeres under et stærkt pres for at samle pulveret i den ønskede form. Materialet brændes og sintres i en ovn ved nøje kontrollerede temperaturer (brændingstemperaturen er 1 400 °C).

         2.3.4.   Typiske anvendelsesformål og udskiftelighed

               (19)

               Som nævnt i betragtning 17 er de pågældende varetyper ikke beregnet til opbevaring af fødevarer, hvilket er det typiske anvendelsesformål for den pågældende vare, som defineret i den oprindelige forordning.

               (20)

               Undersøgelsen har vist, at kategorierne af den undersøgte vare og de pågældende varetyper ikke er indbyrdes udskiftelige.

         2.4.   Konklusion om varedækningen

               (21)

               Undersøgelsen har fastslået, at de pågældende varetyper som følge af deres forskellige fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, endelige anvendelsesformål og produktionsproces ikke falder ind under varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger.

               (22)

               Det bør derfor præciseres, at keramiske skæremaskiner, keramiske rivejern, keramiske sakse, keramiske skrabere, keramiske knivslibere og keramiske kaffemøller ikke falder inder under varedækningen for de gældende antidumpingforanstaltninger.

               (23)

               I betragtning af ovenstående bør den oprindelige forordning ændres med henblik på at præcisere varedefinitionen.

               (24)

               De interesserede parter blev underrettet om konklusionerne af undersøgelsen.

         2.5.   Tilbagevirkende kraft

               (25)

               I indledningsmeddelelsen blev de interesserede parter opfordret til at fremsætte deres synspunkter om den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af en forordning som følge af denne undersøgelse. Kun ansøgeren fremsatte bemærkninger til dette aspekt.

               (26)

               Da nærværende undersøgelse er begrænset til en præcisering af varedækningen, og da de pågældende varetyper ikke var omfattet af den oprindelige undersøgelse og den heraf følgende antidumpingforanstaltning, bør resultaterne anvendes fra den dato, hvor den oprindelige forordning trådte i kraft, herunder på import, som var omfattet af midlertidig told i tidsrummet fra den 16. november 2012 til den 16. maj 2013. Kommissionen har ikke konstateret nødvendige hensyn, som hindrer anvendelsen af en sådan bestemmelse med tilbagevirkende kraft.

               (27)

               For varer, der ikke er omfattet af artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013, som ændret ved nærværende forordning, bør der derfor indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for endelig antidumpingtold, der er betalt eller bogført efter forordningens artikel 1, stk. 1, og midlertidig antidumpingtold, der er endeligt opkrævet efter samme forordnings artikel 2.

               (28)

               Anmodninger om godtgørelse og fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser.

               (29)

               Denne undersøgelse berører ikke den dato, hvor gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 udløber, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.

               (30)

               Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036 —

         VEDTAGET DENNE FORORDNING:
   Artikel 1
   Artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 affattes således:

      »1.   Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, med oprindelse i Kina, henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 og ex 6912 00 29 (Taric-kode 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 og 6912002910).
      Følgende varer er udelukket:

                  —

                  keramiske møller til krydderier og peber og deres kværne af keramisk materiale

                  —

                  keramiske kaffemøller

                  —

                  keramiske knivslibere

                  —

                  keramiske slibestål

                  —

                  keramiske køkkenartikler til at skære, kværne, rive, skive, skrabe og skrælle og

                  —

                  pizzasten af cordiritkeramik af den art, der anvendes til fremstilling af pizza eller brød.«

   Artikel 2
   Der indrømmes godtgørelse af eller fritagelse for den endelige antidumpingtold, der er blevet betalt eller bogført, jf. artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013 i den oprindelige udgave, og den midlertidige antidumpingtold, der blev endeligt opkrævet, jf. samme forordnings artikel 2, for varer, der ikke er omfattet af artikel 1, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 412/2013, som ændret ved nærværende forordning.
   Anmodninger om godtgørelse og fritagelse indgives til de nationale toldmyndigheder i overensstemmelse med gældende toldbestemmelser.
   Hvis fristerne på tre år i artikel 121, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 952/2013 (4) er udløbet før eller udløber på datoen for offentliggørelsen af nærværende forordning, eller hvis de udløber inden for seks måneder efter nævnte dato, forlænges fristerne til seks måneder efter datoen for offentliggørelsen af nærværende forordning, jf. artikel 121, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 952/2013.
   Artikel 3
   Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
   Den finder anvendelse fra den 16. november 2012.

      Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
      Udfærdiget i Bruxelles, den 23. oktober 2017.

            På Kommissionens vegne

         Jean-Claude JUNCKER

            Formand

      (1)  EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.

      (2)  EUT L 131 af 15.5.2013, s. 1.

      (3)  EUT C 117 af 12.4.2017, s. 12.

      (4)  EUT L 269 af 10.10.2013, s. 1.